Univerzita P. J. Šafárika v Košiciach Právnická fakulta Katedra občianskeho práva
Otázky
Predmet: Pozemkové právo Zimný semester  Školský rok: 2007/2008 Ročník: 3

1.	Predmet a zásady pozemkového práva
2.	Pozemkové vlastníctvo
3.	Základné pojmy pozemkového práva
4.	Historické aspekty evidencie nehnuteľností (pozemkový kataster, železničné knihy, banské knihy)
5.	Pozemkové knihy (pozemnoknižné zásady a súčasti pozemkovej knihy)
6.	Kataster nehnuteľností (pojem, kataster ako informačný systém, predmet katastra)
7.	Obsah katastra, katastrálny operát
8.	Kategorizácia pozemkov
9.	Správa katastra
10.	Zásady evidencie nehnuteľností
11.	Vklad 
12.	Záznam
13.	Poznámka, plomba o zmene práva k nehnuteľnosti
14.	Súbor popisných informácií a zbierka listín
15.	Spôsobilosť zmlúv, verejných listín a iných listín na zápis, lehoty na vykonanie zápisu, oznámenia o zápise
16.	Konanie o určení priebehu hranice pozemkov
17.	Aktualizácia a obnova katastrálneho operátu, revízia údajov katastra
18.	Geometrický plán
19.	Evidovanie pozemkov, stavieb, bytov a nebytových priestorov
20.	Vyhotovovanie verejných listín a listín, ktoré nie sú verejnými listinami a poskytovanie iných údajov
21.	Družstvá a ich pozemky, transformačný zákon
22.	Cirkevné pozemky
23.	Komunálne pozemky
24.	Správa nehnuteľného majetku štátu
25.	Reštitúcie podľa zákona o pôde
26.	Zmiernenie následkov niektorých majetkových krívd, mimosúdne rehabilitácie
27.	Navrátenie vlastníctva k pozemkom
28.	Právny režim pozemkov v zriadených záhradkových osadách
29.	Všeobecná cena nehnuteľností 
30.	Územné plánovanie
31.	Územné konanie
32.	Územné rozhodnutie
33.	Stavebný pozemok, stavba
34.	Ohlásenie stavebnému úradu, prípady, kedy sa nevyžaduje stavebné povolenie ani ohlásenie
35.	Stavebné povolenie
36.	Vytyčovanie a užívanie stavieb
37.	Vyvlastnenie
38.	Pozemkové úpravy - obsah, dôvody, obvod, účastníci, pozemky podliehajúce úpravám
39.	Konanie o pozemkových úpravách
40.	Projekt pozemkových úprav - schválenie a vykonanie
41.	Zjednodušené a zrýchlené postupy v rámci pozemkových úprav a preukazovanie vlastníctva k pozemkom
42.	Konanie o obnove evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim
43.	Nakladanie s niektorými pozemkami a oprávnenia Slovenského pozemkového fondu
44.	Opatrenia proti drobeniu pozemkov
45.	Vydržanie - história a súčasnosť
46.	Pozemkové spoločenstvo- pojem, podielové spoluvlastníctvo, urbárske právo
47.	Druhy pozemkových spoločenstiev a ich právne postavenie, orgány spoločenstva
48.	Zrušenie, premena, zánik spoločenstva a register pozemkových spoločenstiev
49.	Poľnohospodársky pôdny fond - odnímanie, zmeny užívania a odvody za odňatie pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu
50.	Nájom poľnohospodárskych a lesných nehnuteľností  a nájom poľnohospodárskeho podniku
51.	Lesný pôdny fond

1	Predmet a zásady pozemkového práva
•	pp. vzťahy radíme ku vzťahom so zmiešaným charakterom - obsahujú v sebe prvky verejného, aj súkromného práva - PP má veľa spoločných čŕt s OPH, SP, Fin.P
predmet PP: spol. vzťahy, ktorých objektom je pôda
•	PP je tvorené sústavou PN, ktoré upravujú pozemkové vzťahy
PP nepatrí medzi kodifikované právne odvetvia - je to množstvo súvisiacich právnych predpisov
PP je tvorené normami, ktorých je veľa a sú rôznej PS (ústava - či. 20 + či. 4, zákony, nariadenia, vyhlášky)
v minulosti sa póz. vzťahy členili na:
a)	vlastnícke
b)	užívacie
c)	pozemková správa štátom
—>• delenie zodpovedá socialistickej koncepcii, keď sa zlikvidoval význam pozemkového vlastníctva okrem štátneho a nastolil sa režim užívania bez toho, aby boli zohľadnené záujmy vlastníka; štát vystupoval ako správca všetkej pôdy -vlastníkovi neostalo nijaké rozhodovacie právo - rozhodnutia boli v rukách štátu (schvaľovanie alebo povoľovanie dispozičných oprávnení súvisiacich s pozemkami) dnešné PP vyhlasuje vlastníka pozemku za plne oprávneného s pozemkom disponovať, postavenie štátu ma inú fciu - poskytuje vlastníkovi záruky a ochraňuje jeho práva
-	je tvorené určitými zásadami, ktoré sú buď priamo vyjadrené (uvedené) v zákone alebo nepriamo vyplývajú z jeho obsahu:
1L   zásada ochrany pôdneho fondu
upravená jednak v zákone 61/1977 o lesoch a v zákone 220/2004 o ochrane a využívaní ph. pôdy
-	zvýraznená aj tým, že nie je možné ľubovoľne meniť účelové určenie pozemku, ale je to možné len na základe rozhodnutia príslušného úradu
2.	zásada zákazu drobenia pozemkov
-	za socializmu neplatila - vznikali pozemky buď s drobnou výmerou alebo s veľkým počtom spoluvlastníkov
180/1995 o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom a
181/1995   o   pozemkových   spoločenstvách   zaviedli   opatrenia  proti   drobeniu pozemkov vzťahujú sa .na ph. pôdu a lesnú pôdu, ktorá sa nachádza v extraviláne (územie mimo zastavaného územia obce), stanovujú minimálne výmery pozemkov
3.	zásada racionálneho využívania pozemkov
obsiahnutá najmä v reštitučných predpisoch
všetky opatrenia, ktoré sa uskutočňujú buď v rámci reštitúcie alebo privatizácie, majú sa uskutočňovať v záujme čo najlepšieho využitia pôdy
-	v reštitučných predpisoch je upravená tak, že v prípade konkrétneho pozemku bol oprávnenou osobou uplatnený reštitučný nárok - povinná osoba je naďalej povinná tento pozemok užívať a hospodáriť na ňom so starostlivosťou riadneho hospodára, až pokiaľ si tieto pozemky neprevezme oprávnený vlastník (reštituent)
4.	zásada stálosti užívan ia pôdy
•	užívanie pôdy má mať dlhodobý charakter vzhľadom na to, že pôda si vyžaduje dodržiavať určité produkčné cykly
•	vyjadrená v z. 504/2003 o nájme ph. pozemkov, ph. podniku a lesných pozemkov osobitne je chránený dlhodobý nájom pozemkov, teda nájom nad 5 rokov
2	Pozemkové vlastníctvo
1	základným vzťahom, ktorého objektom je pôda, je vlastnícky vzťah
4	základné ustanovenia o pozemkovom vlastníctve sú v Ústave SR (či. 20, či. 4), podrobnejšie v OZ (§123, §124), kde je uvedené, že vlastník je oprávneným v medziach zákona predmet svojho vlastníctva držať, užívať jeho plody a úžitky, požívať a nakladať s ním všetci vlastníci majú rovnaké práva a povinnosti a majú nárok na rovnakú právnu ochranu
5	náš právny poriadok vychádza zo systému triády - je založený na 3 oprávneniach - užívať, požívať, držať, disponovať
7	pri pozemku sa neuplatňuje právo vec zničiť alebo spotrebovať, pretože zemský povrch má stabilný charakter
8	koncepcia pozemkového vlastníctva je založená na absolútnom panstve vlastníka nad pozemkom - vykonáva všetky oprávnenia sv. mocou a nikto ho pri výkone vlastníckeho práva nemôže rušiť alebo obmedzovať - existujú výnimky z tej to zásady - napr. obmedzenia zo strany štátu strpieť vstup na svoj pozemok v prípade povodne, požiaru, je povinný rešpektovať vyvlastnenie vo verejnom záujme 
10	dispozičné právo (ius disponendi) - právo vlastníka nakladať s pozemkom -scudziť ho, zaťažiť záložným právom, dať do nájmu, predať, darovať, zameniť
11	užívacie (ius utendi) a požívacie právo (ius fruendi) - vlastník má právo realizovať úžitkovú hodnotu pozemku, má právo na ňom hospodáriť, brať úrodu
5	právo držby (ius possidendi) — vlastník má pozemok vo svojej faktickej moci, pričom dlhodobá držba pozemku počas zákonom stanovenej 10 - ročnej doby môže viesť k vydržaniu pozemku (oprávnená, nerušená držba), v súčasnosti neexistujú pozemky, ktoré by nikomu nepatrili, ale máme pozemky:
a)	nezaknihované - vôbec nie sú evidované ani v pozemkovej knihe ani v katastri, ani v inom registri
b)	pozemky s nedoloženým vlastníctvom (pôda nezistených vlastníkov) - pozemok je evidovaný v pozemkovej  knihe, katastri, prípadne inej evidencii, ale nie je známy vlastník pozemku
6	180/1995 o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom - si dal za cieľ usporiadať pozemkové vlastníctvo do roku 2005, každá jedna parcela bola zapísaná v katastri, ale aj so svojím vlastníkom
3	Základné pojmy pozemkového práva
162/1 995 katastrálny zákon § 3
(3)	Pozemkom sa rozumie časť zemského povrchu oddelená od susedných častí hranicou územnej správnej jednotky, katastrálneho územia, zastavaného územia obce, hranicou vymedzenou právom k nehnuteľnosti, hranicou držby alebo hranicou druhu pozemku, alebo rozhraním spôsobu využívania pozemku.
(6)	Hranicu pozemku určujú lomové body. Za hranicu susedných pozemkov vymedzenú vlastníckym právom sa považuje hranica podľa skutočnej držby, ak ju vlastníci susedných pozemkov uznávajú a ak nieje medzi nimi sporná.
(12)	Parcelou sa rozumie geometrické určenie a polohové určenie a zobrazenie pozemku v katastrálnej mape. v mape určeného operátu alebo v geometrickom pláne s vyznačením jej parcelného čísla.
(14)	Geometrickým určením nehnuteľnosti alebo katastrálneho územia sa rozumie vymedzenie tvaru a rozmerov nehnuteľnosti alebo katastrálneho územia ich hranicami.
(16)	Polohovým určením nehnuteľnosti alebo kat. územia sa rozumie ich definovanie v zobrazovacom systéme.
(17)	Lomový bod je bod, v ktorom sa lomí hranica územnej správnej jednotky, katastrálneho územia, zastavaného územia obce, hranica vymedzená právom k nehnuteľnosti, hranica držby, hranica druhov pozemkov alebo rozhrania spôsobu využívania pozemkov.
(20)	Výmerou parcely sa rozumie vyjadrenie plošného obsahu priemetu pozemku do zobrazovacej roviny v plošných metrických mierach. Veľkosť výmery parcely vyplýva z geometrického určenia a polohového určenia pozemku a zaokrúhľuje sa na celé štvorcové metre.
(22)	Katastrálnym územím sa rozumie územno-technická jednotka, ktorú tvorí územne uzavretý a v katastri spoločne evidovaný súbor pozemkov.
(24)	Katastrálnym operátom sa rozumie súbor dokumentačných materiálov obsahujúcich údaje katastra z jedného katastrálneho územia.
(13)	Katastrálnou mapou sa rozumie polohopisná mapa veľkej mierky, zobrazujúca všetky nehnuteľnosti a katastrálne územia evidované v katastri. Pozemky sa v katastrálnej mape zobrazujú priemetom svojich hraníc do zobrazovacej roviny a označujú sa parcelnými číslami a spravidla značkami druhov pozemkov.
(17)	Mapou určeného operátu sa rozumie mapa, na ktorej sú zobrazené pozemky vymedzené vlastníckymi hranicami v nájme právnických osôb a fyzických osôb a sú zlúčené do väčších celkov.
(18)	Identifikáciou parcely sa rozumie porovnanie zápisu a zákresu tej istej nehnuteľnosti vo verej. listine a i. listine a v iných operátoch so zápisom a zákresom v súbore popisných informácií a v súbore geodetických informácií katastra.
(22)	Základné štátne mapové dielo je mapa alebo súhrn mapových listov, ktoré súvislé pokrývajú územie, so základným, všeobecne využiteľným obsahom; jeho vydavateľom je štátny orgán. Ak toto dielo tvorí súhrn mapových listov, tieto listy majú jednotný klad, označenie, značkový kľúč, kartografické zobrazenie a spravidla jednotnú mierku.
(24)	Geodetickými prácami sa rozumejú meračské práce, zaznamenávanie a spracúvanie výsledkov merania, zobrazovacie práce a aktualizácia súboru geodetických informácií.
(28)	Rozostavaná stavba na evidovanie v katastri je stavba, na ktorú nebolo vydané kolaudačné rozhodnutie a pridelené súpisné číslo a je aspoň v takom stupni rozostavanosti, že už z predloženého znaleckého posudku je zrejmé stavebnotechnické a funkčné usporiadanie jej prvého nadzemného podlažia.
(31)	Rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor je miestnosť alebo súbor miestností určených v súlade so stavebným povolením na bývanie alebo na iný účel ako bývanie, ak sa nachádza v dome, ktorý je aspoň v takom stupni rozostavanosti, že navonok je uzavretý obvodovými stenami a strešnou konštrukciou.
4	Historické aspekty evidencie nehnuteľností
(pozemkový kataster, železničné knihy, banské knihy)
8	evidencia je u nás budovaná už niekoľko storočí
9	najstaršími sú mestské a urbárske evidencie, ktoré vznikli za Márie Terézie a Jozefa II. v 1 8. stor.
11	formovanie evidencie súviselo so zabezpečením vlastníckych a užívacích práv majiteľov pozemkov a s výberom pozemkovej dane -    na našom území sa vytvorilo niekoľko ucelených evidencií pozemkov:
1)	evidencia v pozemkových knihách - zápisy v nich sa vykonávali od 1855 - 1964
2)	evidencia na strediskách geodézie - od 1964 - 1 993
3)	kataster nehnuteľností - od 1 993
4	významnou evidenciou v minulosti bol pozemkový kataster (kataster pozemkovej dane) - bol organizovaný inak ako kataster nehnuteľností, pretože bol budovaný za účelom platenia dane z pozemkov - upravený v zákone 177/1927 o pozemkovom katastri a jeho vedení; ako orgány evidencie slúžili katastrálne meračské úrady; na rozdiel od pozemkového katastra, iné formy evidencie mali verejný charakter - možnosť nahliadať  a vyhotovovať výpisy  (pozemkové  knihy,  banské knihy, železničné knihy)
5	kataster (lát. capistratum) = daňový súpis hláv
11	železničné knihy - zakladali sa v 19. storočí, evidovali sa v nich pozemky slúžiace železniciam a verejnej doprave; samostatné železničné knihy boli zriadené v Prahe, Brne a Bratislave; viedli sa podľa odborných princípov ako pozemkové knihy; základnou evidovanou jednotkou bol teleso (železnica); zo železničnej knihy bol najdôležitejší list železničnej podstaty - bol v ňom obsiahnutý súpis všetkých pozemkov, na ktorých ležala trať + meno trate + smer
6	banské knihy - začali sa zavádzať za Jozefa II.; nezapisovali sa do nich pozemky ako parcely, ale oprávnenia na ťažbu; výnimočne sa tu evidovali zariadenia a stavby slúžiace na banskú činnosť; princípy evidencie boli podobné ako v železničnej knihe a v pozemkových knihách; v súčasnosti evidenciu dobývacích priestorov vedie ústredný orgán štátnej banskej správy
5	Pozemkové knihy
8	začali sa zavádzať de facto 1850, ale de iure ucelený pozemno-knižný poriadok vydaný až 1855 (222/1855)
9	do pozemkovej knihy sa vykonávali zápisy do 1 964 - v tomto roku sa odovzdali pozemkové knihy do úschovy štátnemu notárstvu a zaviedla sa nová evidencia strediska geodézie
3	v súčasnosti tvoria súčasť katastra nehnuteľností (všetky predchádzajúce), slúžia ako prameň informácií pre usporiadanie pozemkového vlastníctva
2	má 2 hlavné súčasti:
a)	hlavná kniha
b)	zbierka listín
3	pre zápis do pozemk. knihy platilo niekoľko zásad: (zápisy vykonával okresný súd)
1)	zásada verejností - každý mal právo nazrieť a dať si vyhotoviť výpis z tejto knihy za odplatu
2)	zásada voľnosti - zápisy sa nevykonávali ex offo, ale na návrh oprávnenej osoby
3)	zásada intabulácie - vecné právo k nehnuteľnosti vznikalo až momentom zápisu do knihy, nie momentom podpisu zmluvy
4)	prednostný princíp - vecné právo k nehnuteľnosti sa zapisovalo v prospech toho, kto dal prvý návrh na zápis
7)	zásada legality - prísne sa dbalo na to, aby sa nezapísalo nič protiprávne  do  pozemkovej   knihy,  a preto   sa  tieto  zápisy vykonávali   priamo   na   súde,   ktorý   pri   zápise   skúmal,   či dokumenty predložené na zápis sú v súlade so zákonom
8)	zásada súladu pozemkovej knihy s pozemkovým katastrom
•	do pozemkovej knihy sa nezapisovali verejné majetky - napr. parky, ulice, námestia a ďalej vyknihované (nezaujímavé) pozemky, ktoré sa hospodársky nedali využiť (napr. výmole, zátopové územia)
•	pozemky sa v pozemkových knihách evidovali v pozemkovoknižných vložkách- pozostáva z bodu A, B, C:
List A - majetková podstata - parcelné číslo, názov kat. územia, výmera, druh pozemku (účelové určenie nehnuteľnosti, chotáre, jeho názov 
List B - vlastníctvo - evidovali sa tu vlastníci, výška spoluvlastníckeho podielu, dokument, na základe ktorého došlo k nadobudnutiu vlastníctva (titul   nadobudnutia);   starý   vlastník   sa  podčiarkoval   červenou   farbou (nepodčiarknutý aktuálny vlastník)
List C - ťarchy - vecné bremená, záložné právo, predkupné právo 
6	pozemkové knihy prešli významnou zmenou r. 1950, kedy bol vydaný nový OZ, na zmenu vlastníctva sa už vevyžadoval povinný zápis do pozemkovej knihy (fakultatívne) a pri ph. pozemkoch stačilo, aby bol prevod odsúhlasený ONV - od tohto momentu nastali problémy - skutočnosť sa nerovnala evidencii (nepovinnosť evidencie), preto dnes prebieha ROEP
6	Kataster nehnuteľností
7	KZ§1,§2,§6
8	3 princípy zápisu práv k nehnuteľnostiam podľa 162/1995:
3	konštitutívny - vlastnícke práva, iné práva k nehnuteľnostiam na základe zmluvy vznikajú, menia sa alebo zanikajú až vkladom do katastra, vklad má právotvorný    účinok;    právne    účinky    vkladu    vznikajú    na    základe právoplatného rozhodnutia o povolení vkladu
6	evidenčný - platí pre záznam práv k nehnuteľnostiam a znamená, že práva, ktoré vznikli z iného právneho titulu ako zo zmluvy, sa zapisujú do katastra záznamom, pričom tento záznam nemá právotvorný účinok, ale má iba evidenčný účinok (deklaratórny charakter); napr. vysporiadanie BSM - právotvorný charakter má rozhodnutie  súdu o vysporiadaní BSM, nie záznam
2	prenotačný - v prípade nedoložených právnych vzťahov sa v katastri vykoná poznámka v prospech toho, kto tvrdí, že je oprávneným v právnom vzťahu, ale svoje tvrdenie nevie hodnoverným spôsobom preukázať; správa katastra zapíše v prospech tejto osoby poznámku, vyzve ju, aby si svoje práva uplatnila žalobou  na súde;  na  základe  súdneho  rozhodnutia  sa poznámka zruší a záznamom sa zapíše právo k nehnuteľnosti
5	do KN sa zapisujú tieto práva: vlastnícke, záložné, predkupné (ak má účinky vecného práva), správa Mu štátu/obce/VUC, nájomné právo - nie každé nájomné právo sa zapisuje - len to nájomné právo, ak je predmetom nájmu pozemok, nezapisuje   sa   nájom   k iným  nehnuteľnostiam  (byt,   garáž,  rodinný  dom  - k stavbám); nájom sa zapisuje iba vtedy, ak má trvať aspoň 5 a viac rokov; nájomné právo sa neeviduje na LV - nájom sa eviduje na evidenčnom liste
6	práva k nehnuteľnostiam sa zapisujú:
2)	vkladom - má právotvorný účinok
5)	záznamom - má evidenčný účinok
7)	poznámkou - má predbežný účinok
1	ústredný orgán št. správy: Úrad geodézie, kartografie a katastra
2	miestne orgány št. správy: katastrálne úrady a správy katastra
3	od 15.apríla 2004 Košice I, II, III, IV; Košice okolie
5	územný obvod BA I, II, III, IV sa zlúčili a vytvorili správu katastra pre hl. mesto SR - Bratislavu
7	na kat. konanie je vždy príslušná tá správa katastra, v ktorej územnom obvode sa nachádza nehnuteľnosť, ku ktorej sa má zapísať určité právo
9	na kat. konanie sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní (71/1967) - výnimky: na záznam a poznámku sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní - nevydáva sa rozhodnutie, nemožno podať odvolanie, ani iný opravný prostriedok, iba ak určovacia žaloba na súde
10	judikát Najvyššieho súdu - nie je možné podať žalobu v rámci správneho súdnictva, okiaľ   ide   o   záznam   a  poznámku  podľa   OSP;   predmetom   preskúmania je rozhodnutie, ale pri zázname a poznámke sa nevydáva
§1
Kataster nehnuteľností
(4)	Kataster nehn. (ďalej len "kataster") je geometrické určenie, súpis a popis nehnuteľností. Súčasťou katastra sú údaje o právach k týmto nehnuteľnostiam, a to o vlastníckom práve, založ, práve, vecnom bremene, práve zodpovedajúcom vecnému bremenu a o predkupnom práve, ak má mať účinky vecného práva, a o iných právach a povinnostiach z vec. bremena, ak boli zriadené ako vecné práva k nehnuteľnostiam, ako aj o právach vyplývajúcich zo správy majetku štátu, zo správy majetku obcí, zo správy majetku vyšších územných celkov, o nájomných právach k pozemkom, ak nájomné práva trvajú alebo majú trvať najmenej päť rokov (ďalej len "právo k nehnuteľnosti").
(5)	Kataster tvoria katastrálne operáty usporiadané podľa katastrálnych území.
§2
Informačný systém
Kataster slúži aj ako informačný systém, najmä na ochranu práv k nehnuteľnostiam, na daňové účely a poplatkové účely, na oceňovanie nehnuteľností, najmä pozemkov, na ochranu poľnohospodárskeho pôdneho fondu a lesného pôdneho fondu, na tvorbu a ochranu životného prostredia, na ochranu nerastného bohatstva, na ochranu národných kultúrnych pamiatok a ostatných kultúrnych pamiatok, ako aj chránených území a prírodných výtvorov a na budovanie ďalších informačných systémov o nehnuteľnostiach.
§6
Predmet katastra
(1)	V katastri sa evidujú
a)	katastrálne územia;
b)	pozemky, ktoré sú vymedzené

1.	vlastníckou hranicou,
4.	vlastníckou hranicou a sú zlúčené do väčších celkov,
5.	hranicou držby,
6.	hranicou druhu pozemku,
7.	rozhraním spôsobu využívania;
8.	hranicou katastrálneho územia,
9.	hranicou zastavaného územia obce;
c)	stavby spojené so zemou pevným základom, ktoré
3.	sú označené súpisným číslom,
6.	nie sú označené súpisným číslom,
7.	sú rozostavanými stavbami v súvislosti so vznikom, zmenou alebo zánikom práva k nim,
8.	sú podzemnými stavbami, a to v miestach ich prienikov so zemským povrchom,
9.	sú nadzemnými stavbami, a to prienikom ich vonk. obvodu so zemským povrchom alebo priemetom ich vonk. obvodu na zemský povrch;
e)	byty, rozostavané byty, nebytové priestory a rozostavané nebytové priestory v súvislosti so vznikom, zmenou alebo zánikom práva k nim; tieto sa evidujú len v súbore popisných informácií katastra, a to údajmi o číslovaní, vlastníkoch a vlastníckych vzťahoch;
g)	chránené časti prírody a krajiny a kultúrne pamiatky; 1)
n)	práva k nehnuteľnostiam evidovaným v katastri, práva k stavbám, bytom a nebytovým priestorom na základe zmluvy o výstavbe, vstavbe a nadstavbe domu, la) ako aj iné skutočnosti súvisiace s právami k nehnuteľnostiam, a to najmä vyhlásenie konkurzu voči vlastníkovi nehnuteľnosti, začatie konania o výkon rozhodnutia predajom nehnuteľnosti, začatie vyvlastňovacieho konania a začatie exekúcie predajom nehnuteľnosti (ďalej len "skutočnosť súvisiaca s právom k nehnuteľnosti").
(3)	V pochybnostiach, či ide o predmet evidovania v katastri uvedený v odseku l písm. c), rozhoduje správa katastra.
(7)	Nehnuteľnosti významné z hľadiska obrany, vnút. poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj práva k týmto nehnuteľnostiam sa v katastri evidujú po dohode s Ministerstvom obrany SR, Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom spravodlivosti SR, Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Správou štátnych hmotných rezerv SR, Národným bezpečnostným úradom a Slovenskou informačnou službou. 
7	Obsah Katastra, katastrálny operát
1	KZ §7, §8
§7
Obsah katastra
Kataster obsahuje tieto údaje:
c)	geometrické určenie a polohové určenie nehnuteľností a katastrálnych území,
h)	parcelné čísla, druhy a výmery pozemkov, súpisné čísla stavieb, údaje o príslušnosti pozemkov k zastavanému územiu obce,2) údaje o druhoch chránených nehnuteľností, o cenách poľnohospodárskych a lesných pozemkov a údaje o využívaní nehnuteľností, vybrané údaje na začlenenie pozemkov do ph. pôdneho fondu alebo do lesného pôdneho fondu, údaje o bonitovaných pôdnoekologických jednotkách, vybrané údaje na tvorbu a ochranu životného prostredia a vybrané údaje pre iné informačné systémy o nehnuteľnostiach,
m)	údaje o právach k nehnuteľnostiam, údaje o vlastníkoch nehnuteľností (ďalej len vlastník) a o iných oprávnených z práv k nehnuteľnostiam (ďalej len oprávnená osoba), ak ide o FO, meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia, rodné číslo a miesto trvalého pobytu, ak ide o PO, názov, sídlo a identifikačné číslo, ako aj údaje o skutočnostiach súvisiacich s právami k nehnuteľnostiam,
n)	údaje o základných a podrobných polohových bodových poliach alebo údaje o bodových poliach,
o)	sídelné a nesídelné geografické názvy.
§8
Katastrálny operát
(1)	Katastrálny operát tvoria dokumentačné materiály potrebné na spravovanie katastra a obnovu katastrálneho operátu. Katastrálny operát obsahuje tieto časti:
b)	súbor geodetických informácií, ktorý tvoria katastrálne mapy, mapy určeného operátu, geom. plány, záznamy podrobného merania zmien, zoznamy súradníc, údaje o spojení lomových bodov a ďalšia geodetická dokumentácia;
c)	súbor popisných informácií, ktorý tvoria:
4.	údaje o kat. územiach, parcelách, právach k nehnuteľnostiam, vlastníkoch a iných opráv, osobách, a to, ak ide o fyzickú osobu, meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia, rodné číslo a miesto trv. pobytu, ak ide o právnickú osobu, názov, sídlo a identif. číslo, ak ho má pridelené, prípadne iné identif. údaje o skutočnostiach súvisiacich s právami k nehnuteľnostiam, o ohlásených zmenách, ako aj o zmenách zistených pri prešetrovaní zmien, pri revízii údajov katastra a pri obnove kat. operátu,
5.	údaje o sídelných a nesídelných názvoch;
d)	zbierku listín, ktorá obsahuje najmä písomné vyhotovenia zmlúv, dohôd a písomných vyhlásení vkladateľov o vložení nehnuteľnosti do majetku PO (ďalej len "zmluva"), píš. vyhotovenia rozhodnutí št. orgánov a notár, osvedčení3) (ďalej len "verejná listina") a iných listín, ktoré podľa zákona potvrdzujú práva k nehnuteľnostiam (ďalej len "iná listina"), a dokumentáciu sídelných a nesídelných geografických názvov;
e)	sumárne údaje katastra o pôdnom fonde;
h)	pozemkové knihy, železničnú knihu a ich operát; pozemkové knihy a železničná kniha slúžia ako zdroj údajov o katastrálnych územiach, parcelách, vlastníkoch a o právach k nehnuteľnostiam;
k)	osobitnú evidenciu zmlúv, verejných listín alebo iných listín, ktoré potvrdzujú alebo osvedčujú práva k časti pozemku vytvorenej geom. plánom, na ktorej je postavená líniová stavba al. iná verejnoprosp. stavba (ďalej len "diel").

(3)	Duplikát kat, operátu alebo jeho časti možno vyhotoviť len z dôvodov uvedených v tomto zákone. Duplikát obsahuje vš. údaje a náležitosti platného kat. operátu a možno ho vyhotoviť len z platného katastrálneho operátu.
(5)	Neplatný katastrálny operát je archívnym dokumentom s trvalou dokumentárnou hodnotou.4) Na neplatnom katastrálnom operáte musí byť vyznačené, z akého dôvodu a od ktorého dňa sa stal neplatným.
(7)	Pozemkové knihy a železničná kniha sú archívne dokumenty s trvalou dokumentárnou hodnotou. 4)

8	Kategorizácia pozemkov
3	je členenie pozemkov v katastri nehnuteľností na jednotlivé druhy – pozemky približne rovnakých vlastností tvoria vždy rovnakú kategóriu
5	pozemky sa členia:    
o	podľa účo	elu
o	podľa spôsobu ich využitia
7	druh pozemku sa uvádza na LV v časti A
10	druhy / kategória / účelové určenie pozemku
11	od druhu pozemku, ktorý je uvedený na LV, závisí spôsob využitia tohto pozemku, závisí aj jeho právny režim (= aký zákon platí pre spôsob využitia konkrétneho pozemku, napr. lesný zákon, stavebný zákon)
12	na zmenu druhu pozemku sa vyžaduje rozhodnutie príslušného štátneho orgánu
15	členenie pozemkov na jednotl. kategórie má aj určitý fm. aspekt - od druhu pozemku závisí jeho všeobecná hodnota, teda jeho cena, ale aj daň z nehnuteľnosti (jej výška)
17	podľa KZ, resp. Vyhlášky 79/1996, ktorou sa KZ vykonáva, je 10 druhov pozemkov, príloha vyhlášky člení pozemky do 3 kategórií:
1	poľnohospodárske pozemky - patria tu: orná pôda, chmeľnice, vinice, záhrady, ovocné sady a trvalé trávnaté porasty
2	lesné pozemky - pozemky porastené lesnými drevinami, ktoré slúžia na plnenie fcie lesov a tiež pozemky, ktoré orgán št. správy lesného hospodárstva môže vyhlásiť za lesné (napr. prístupová cesta, pozemok, ktorý má slúžiť na dočasné uskladnenie dreva)
1	ostatné pozemky - sem patria vodné plochy, zastavané plochy a nádvoria (pozemky so stavbami, nádvoria, ktoré patria k obytným, hospodárskym alebo priemyselným stavbám, d'ialnice, cesta, miestne komunikácie, dráhy, prístavy a letiská) a ostatné plochy (všetky plochy, ktoré nepatria do predchádzajúcich kategórií - napr. skladiskové alebo dielenské priestory, pozemky slúžiace pre zdravotníctvo, telekomunikácie, rekreáciu, pozemky, ktoré majú charakter prírodnej rezervácie,   pozemky   slúžiace   na  ťažbu  nerastov,   pozemky,   ktoré   nemožno hospodársky využiť)
9	Správa katastra
2	KZ§11-§21 Pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku katastra
§11
Orgány štátnej správy na úseku katastra
(1)	Ústredným orgánom štátnej správy na úseku katastra je Úrad geodézie, kartografie a katastra SR (ďalej len "úrad").
(2)	Zriaďujú sa miestne orgány štátnej správy na úseku katastra. Miestnymi orgánmi štátnej správy na úseku katastra sú katastrálne úrady a správy katastra, ak osobitný zákon neustanovuje inak.5a)
§12
Pôsobnosť úradu
Úrad
a)	vypracúva koncepcie a smery rozvoja katastra a riadi výkon štátnej správy na úseku katastra,
b)	riadi správy katastrov; v pochybnostiach rozhoduje o ich príslušnosti,
c)	overuje spôsobilosť zamestnancov správy katastrov rozhodovať o návrhu na vklad,
d)	vykonáva katastrálnu inšpekciu,
f)	zabezpečuje medzinárodnú spoluprácu na úseku katastra.
§13
Katastrálna inšpekcia
(2)	Katastrálnou inšpekciou vykonáva úrad štátny dozor nad úrovňou spravovania, aktualizácie a obnovy katastra, ako aj nad úrovňou zabezpečovania úloh súvisiacich s katastrom.
(3)	Katastrálnu inšpekciu v mene úradu vykonávajú poverení katastrálni inšpektori.
§14
Pôsobnosť katastrálnej inšpekcie
Katastrálnej inšpekcii podliehajú fyzické osoby a právnické osoby vykonávajúce geodetické činnosti a kartografické činnosti, ktorých výsledky sa preberajú do katastra alebo pri ktorých výkone sa využívajú údaje katastra, a to najmä geometrické plány, vytyčovanie hraníc pozemkov, zriaďovanie a aktualizácia geodetických bodov, meranie a zobrazovanie predmetov, ktoré sa preberajú do základných štátnych mapových diel.
§15
Oprávnenie katastrálneho inšpektora
(1)	Katastrálny inšpektor je oprávnený pri výkone katastrálnej inšpekcie požadovať od fyzických osôb alebo právnických osôb potrebné údaje, vysvetlenia a nazerať do príslušnej dokumentácie.
(2)	Kat. inšpektor je povinný pri výkone kat. inšpekcie preukázať sa preukazom vydaným úradom, ktorý ho oprávňuje vykonávať kat. inšpekciu.
§16
Miestne orgány štátnej správy na úseku katastra
(1)	Katastrálny úrad vykonáva št. správu na úseku katastra v územnom obvode kraja. Sídlom kat. úraduje sídlo kraja.
(2)	Správa katastra vykonáva štátnu správu na úseku katastra v územnom obvode okresu; Správa katastra pre hlavné mesto SR Bratislavu vykonáva štátnu správu v územnom obvode okresu Bratislava I, okresu Bratislava II, okresu Bratislava III, okresu Bratislava IV a okresu Bratislava V a Správa katastra Košice vykonáva štátnu správu v územnom obvode okresu Košice I, okresu Košice II, okresu Košice III a okresu Košice IV. Sídlom správy katastra je sídlo okresu; sídlom Správy katastra pre hl. mesto SR Bratislavu je Bratislava a sídlom Správy katastra Košice sú Košice.
(3)	Katastrálny úrad so súhlasom úradu môže zriadiť alebo zrušiť pracovisko správy katastra i mimo jej sídla.
(4)	Podrobnosti o organizácii práce a o úschove spisov a manipulácii s nimi na katastrálnych úradoch a správach katastra ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad.
§16a
Postavenie katastrálneho úradu a správy katastra
(5)	Kat. úrad je právnická osoba. Katastrálny úrad je rozpočtová organizácia štátu zapojená finančnými vzťahmi na rozpočet úradu, ktorá v rámci svojej pôsobnosti zabezpečuje mzdové prostriedky a vecné potreby správ katastra.
(7)	Na čele katastrálneho úraduje prednosta, ktorého vymenúva a odvoláva predseda úradu.
(8)	Správa katastra koná a rozhoduje v administratívnoprávnych veciach samostatne.
(10)	Na čele správy katastra je riaditeľ, ktorého vymenúva a odvoláva prednosta katastrálneho úradu.
§18
Pôsobnosť katastrálneho úradu a správy katastra
(l) Katastrálny úrad
a)	riadi a kontroluje výkon štátnej správy na úseku katastra,
b)	vykonáva v 2. stupni št. správu vo veciach, v ktorých v l. stupni konajú správy katastra, ak tento zákon neust. inak,
d)	zabezpečuje zostavenie návrhu registra obnovenej evidencie pozemkov.5 )
(2) Správa katastra
a)	rozhoduje v katastrálnom konaní,
b)	zapisuje práva k nehnuteľnostiam,
d)	spravuje a aktualizuje kataster v súlade s právnym stavom a so skut. stavom na základe ohlásených zmien, zmien zistených pri prešetrovaní údajov katastra, zmien zistených pri revízii údajov katastra a zmien zistených pri obnove kat. operátu; kataster spravuje a aktualizuje v súčinnosti s vlastníkmi, s inými opráv, osobami, obcami a so št. orgánmi,
f)	vydáva verejné listiny, ktoré potvrdzujú práva a povinnosti k nehnuteľnostiam, ako aj iné skutočnosti týkajúce sa nehnuteľností podľa § 69,
h)	kontroluje geodetické a kartograf, činnosti, ktorých výsledky sa majú prevziať do katastra, a overuje geom. plány,
i)	spracúva sumárne údaje o pôdnom fonde,
j)	prejednáva priestupky proti poriadku v štátnej správe na úseku katastra a v konaní o porušení poriadku na úseku katastra právnickými osobami,
h) spravuje pozemkové knihy a železničnú knihu,
i) poskytuje informácie z katastra,
j) overuje kópie alebo rovnopisy verej. listín alebo iných listín, na ktorých základe sa má vykonať zápis v katastri, ako
aj kópie geom. plánov pre potreby správy a aktualizácie katastra v súlade s právnym stavom a so skutočným stavom,
k) rozhoduje v pochybnostiach o predmete evidovania v katastri.
Súčinnosť pri spravovaní katastra
§19
Súčinnosť s vlastníkmi a inými oprávnenými osobami
Vlastníci a iné oprávnené osoby sú povinní
c)	dbať, aby vš. údaje katastra týkajúce sa nehnuteľností, al. vlastníka nehnuteľností ako aj zmeny týchto údajov mohli byť v katastri riadne evidované, a ohlásiť každú zmenu správe katastra do 30 dní odo dňa vzniku, zmeny alebo zániku rozhodujúcej skutočnosti a na vyzvanie správy katastra predložiť v určenej lehote doklady na zápis týchto údajov do katastra; na FO sa nevzťahuje pov. ohlasovať údaje o nehnuteľnostiach uvedené vo verej. listinách a v iných listinách,
e)	zúčastniť sa na katastrálnom konaní alebo vyslať na toto konanie svojho zástupcu,
n)	označiť trvalé na s v. Ny lomové body hraníc pozemkov; neoznačujú sa hranice pozemkov, ktoré sú predmetom súd. sporu, hranice pozemkov, príp. ich častí, ktoré sú v nájme a sú zlúčené do väčších celkov. Ak vlastník alebo iná opráv, osoba napriek výzve do urč. termínu hranice pozemkov neoznačia, môže ich dať označiť správa katastra na ich Ny.
§20
Súčinnosť s obcami
(1)	Obce sú povinné
b)	zasielať správam katastrov svoje rozhodnutia o nehnuteľnostiach a o právach k nehnuteľnostiam do 30 dní odo dňa ich vydania a listiny týkajúce sa nehnuteľností a práv k nehnuteľnostiam, ako aj iné údaje súvisiace s evidovaním nehnuteľností a práv viažucich sa k nim do 30 dní od ich vyhotovenia; na podnet správy katastra opravia chyby v písaní a počítaní, ako aj iné zrejmé nesprávnosti v týchto rozhodnutiach a listinách,
g)	vyhlasovať na sv. územiach začatie kat. konania na základe oznámenia správy katastra, zabezpečovať účasť vlastníkov nehnuteľností nachádzajúcich sa na území obce, ako aj iných opráv, osôb na týchto konaniach, podávať info o vlastníkoch a iných opráv, osobách a prostredníctvom sv. zástupcov zúčastniť sa na kat. konaní a chrániť na tomto konaní obecné záujmy,
h)	oznamovať správam katastrov zmeny údajov katastra, ktoré samy zistili, a to do 30 dní od ich zistenia,
n)	starať sa o trvalé označenie lomových bodov územných hraníc obcí, a to spôsobom, ktorý určí správa katastra; ak obec tieto hranice napriek výzve určeným spôsobom neoznačí, môže ich označiť správa katastra na náklady obce.
(2)	Na obce, ktorých územie alebo jeho časť boli zahrnuté do vojenského obvodu, 6) sa povinnosti uvedené v ods. l písm. a) až c) nevzťahujú.
§21
Súčinnosť so štátnymi orgánmi a notármi
(1) Št. orgány, štátne PO ') a notári sú povinní zasielať správam katastrov nimi vyhotovené verej. listiny a iné listiny o nehnuteľnostiach a o právach k nehnuteľnostiam, ako aj iné údaje súvisiace s evidovaním nehnuteľností a práv viažucich sa k nim v katastri do 30 dní odo dňa ich vyhotovenia; ak je verej. listinou rozhodnutie št. orgánu, počíta sa lehota odo dňa jeho právoplatnosti.
(2)	Štátne orgány a notári zasielajú spolu s verejnými listinami a inými listinami o právach k nehnuteľnostiam aj ocenenie nehnuteľností.
(5)	Na podnet správy katastra a v súčinnosti s ním štátne orgány, organizácie, prípadne notári opravia chyby v písaní a počítaní, ako aj iné zrejmé nesprávnosti v týchto verejných listinách a v iných listinách.
10	Zásady evidencie nehnuteľností
8	právna úprava katastra nehnuteľností spočíva na zásadách, ktoré vychádzajú z požiadaviek zabezpečiť čo najväčšiu istotu vpr. vzťahoch k nehnuteľnostiam, cieľom je dosiahnuť súlad stavu uvedeného v KN so skutočným právnym stavom
2)	Zásada vkladania (intabulácie) - vlastnícke právo a iné vecné práva k nehnuteľnostiam  vznikajú,  menia  sa  alebo  zanikajú  vkladom  do katastra, pokiaľ OZ alebo iný zákon neustanovuje inak - v plnom rozsahu sa táto zásada uplatňuje pri zmluvnom vzniku, obmedzení a zániku vecných práv; intabulačný princíp neplatí v tých prípadoch, keď vecné právo týkajúce sa nehnuteľnosti vzniká, mení sa alebo zaniká bez toho, aby sa vyžadoval zápis vo forme vkladu (napr. nadobudnutie vlastníckeho práva dedením, vydržaním, vznik zákonných záložných práv a pod.)
5)	Zásada   verejnosti   (formálnej   poblicity)   -   podľa   KZ   každý je oprávnený nahliadnuť do kat. operátu a urobiť si o právnych vzťahoch odpisy, výpisy alebo náčrty - správa katastra na požiadanie kohokoľvek vyhotoví potvrdený výpis alebo potvrdenú kópiu zo súboru geodetických informácií,   z pozemkových   kníh   a   zo   železničnej   knihy,   ako   aj identifikáciu parcely; tieto výpisy a kópie majú povahu verej. listín; okrem toho správy katastra na požiadanie vyhotovujú aj odpisy a kópie z kat. operátu, ktoré nie sú verej. listinami a poskytujú ďalšie údaje; ak správa katastra zistí, že nie je miestne príslušná, postúpi žiadosť miestne príslušnej správe katastra - za tieto úkony správy katastra vyberajú správne poplatky podľa z. 145/95 o správnych poplatkoch
8)	Zásada   hodnovernosti   (materiálnej   publicity)   -   údaje   katastra obsiahnuté v § 7 sú hodnoverné a záväzné, ak sa nepreukáže opak - čo je zapísané, platí; význam a dosah tejto zásady sa prejaví vtedy, keď sa zápis v katastri odchyľuje od skutočného právneho vzťahu
12)	Zásada voľnosti - konanie o povolenie vkladu začne príslušná správa katastra vždy na návrh účastníka konania, a nie z úradnej povinnosti – to znamená, že pri vkladoch sa uplatňuje zásada voľnosti zainteresovaných; zákon však upravuje aj prípady, keď správa katastra začne konanie z vlastnej iniciatívy - ide napr. o konanie, v ktorom sa opravujú chyby v kat. operáte, vykonáva sa revízia údajov a pod.
13)	Zásada legality - správa katastra je povinná skúmať predpoklady pre možnosť a platnosť zápisov do katastra, prebieha to v 2 líniách –jednak v rámci konania o povolenie vkladu, jednak sa prejavuje pri skúmaní spôsobilosti listín, na základe ktorých sa má zápis vykonať - k platnému zápisu   do   KN   teda   môže   dôjsť   buď   na   základe   právoplatného rozhodnutia správy katastra, alebo na základe ním preskúmaných a za spôsobilé uznaných verejných a iných listín
15)	Zásada priority - poradie zápisov v KN sa spravuje, pokiaľ os. predpis neustanovuje inak, dobou, v ktorej bol návrh na zápis do KN doručený príslušnej správe katastra
18)	Zásada   špeciality  -   smeruje   k zabezpečeniu  určitosti,  jasnosti   a prehľadnosti všetkých evidovaných údajov
11	Vklad
9	KZ§28-§33
10	práva k nehnuteľnostiam, ktoré majú vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť na základe zmluvy, sa zapisujú do katastra vkladom; ak je iný nadobúdací titul, zapisujú sa záznamom
12	právne účinky vkladu - podľa KZ nastávajú právoplatným rozhodnutím správy katastra o povolení vkladu = ex nunc (do budúcnosti); 2 výnimky:
4.	vzťahuje  sa na  privatizáciu   (prevod  majetku  štátu  na  iné osoby podľa veľkého privatizačného zákona) - účinky ku dňu, ktorý je určený v návrhu na vklad
10.	vzťahuje sa na prevod  bytov a nebytových priestorov do vlastníctva nájomcu (183/1992 o vlastníctve bytov a nebytových priestorov) - právne účinky vznikajú právoplatným rozhodnutím správy katastra o povolení vkladu, avšak so spätnými účinkami - ex tunc, ku dňu doručenia návrhu na vklad na správu katastra (dátum doručenia, nie dátum podania na pošte); spätné účinky sa vzťahujú len na prvý prevod, teda prevod do vlastníctva nájomcu, nie z vlastníka na nového vlastníka
7	na vklad sa nevzťahuje dispozičná zásada - účastníkom vkladového konania je účastník právneho úkonu, na základe ktorého má dôjsť k vzniku, zmene, zániku práva k nehnuteľnosti; správa katastra rozhoduje vždy na základe návrhu, nikdy nie ex offo; návrh na vklad podáva účastník právneho úkonu - pred novelou mohol podať návrh na vklad buď vlastník alebo iná oprávnená osoba, kupujúci mohol podať návrh na vklad, len ak bol splnomocnený predávajúcim; od 1.1.2002 účastníkom konania o povolení vkladu je účastník právneho úkonu, na základe ktorého má vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť právo k nehnuteľnosti 
8	prílohy k návrhu na vklad:
o	jedná sa o zmluvu v min. 5 vyhotoveniach (správa katastra, zbierka listín, znalecký posudok na daňový úrad, jeden účo	astník PÚ, druhý účo	astník PÚ); má byť toľko vyhotovení zmluvy, koľko je účo	astníkov + 3
o	do 1.1.2002 sa musela prikladať verejná listina preukazujúca vlastnícke právo, v súčo	asnosti sa verejná listina musí predkladať, iba ak vlastnícke právo nieje evidované v liste vlastníctva
o	*• identifikácia parciel - prikladá sa, iba ak vlastnícke právo nieje zapísané v LV
o	geometrický plán - pri rozdelení, zlúčo	ení nehnuteľností
o	ocenenie nehnuteľností - znalecký posudok (v minulosti 2), dnes sa dáva len l posudok pri odplatnom prevode (daň z prevodu a prechodu zrušená - nedáva sa vôbec), pri darovaní sa však nedáva
o	výpis z obchodného alebo z iného registra, ak je účo	astníkom PO
o	ak je účo	astník zastúpený splnomocnencom, musí sa k návrhu na vklad priložiť dohoda o plnomocenstve - podpis splnomocniteľa musí byť úradne overený
14	pri rozhodovaní o povolení vkladu správa katastra prihliada aj na skutkové a právne skutočnosti, ktoré by mohli mať vplyv na povolenie vkladu ( napr. exekučné konanie, záložné právo, výkon rozhodnutia o predaji nehnuteľnosti, ...) na prvej strane zmluvy je uvedený dátum, ale aj čas doručenia návrhu na vklad (kvôli zásade priority), pečiatka, podpis povolenia vkladu poplatky za vklad:     2000,- Sk pri rozhodnutí do 30 dní 5000,- Sk pri rozhodnutí do 15 dní
18	správa katastra skúma platnosť zmluvy, či je v predpísanej forme, či má prevodca oprávnenie nakladať s nehnuteľnosťou, či zmluvná voľnosť nie je obmedzená -skúma nielen ku dňu podpisu zmluvy, ale aj ku dňu vkladu správa katastra rozhodne o návrhu na vklad:
1.	povolením
2.	zamietnutím
4.	rozhodnutie o časti návrhu
3	správa katastra povolí vklad, ak sú splnené všetky podmienky - na 1. strane zmluvy je daná pečiatka, dátum, podpis,...; nevydáva sa osobitné rozhodnutie, lebo v zmluve je to rozhodnutie; proti tomuto rozhodnutiu nie je možný opravný prostriedok - ani ROP (odvolanie), ani MOP (obnova konania, preskúmanie mimo odvolacieho konania, protest prokurátora); jediná možnosť je podanie určovacej žaloby na okresný súd, napr. žaloba o neplatnosť zmluvy
6	rozhodnutie o povolení vkladu nadobúda právoplatnosť dňom vyznačenia povolenia vkladu (dátum na pečiatke)
13	správa katastra vklad zamietne, ak nie sú splnené podmienky na vklad - vyhotoví sa samostatné rozhodnutie zamietnutia vkladu, doručuje sa všetkým účastníkom konania, majú možnosť podať riadny opravný prostriedok - odvolanie do 30 dní od doručenia konkrétnemu účastníkovi, podáva sa na tú istú správu katastra, ktorá rozhodnutie vydala (rozhodujúci je deň podania na pošte - lehota procesného charakteru) - správa katastra alebo odvolaniu vyhovie v celom rozsahu alebo nevyhovie (čiastočne nemôže):
o	ak vyhovie, vklad je povolený
o	ak nevyhovie, katastrálny spis sa predkladá na rozhodnutie súdu - riadi sa to OSP, rozhoduje krajský súd miestne príslušný podľa sídla správy katastra; celé konanie sa riadi OSP o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam správneho orgánu; nie je potrebné podať žalobu na krajský súd, správa katastra ex offo predkladá spis na súd KZ stanovuje lehotu, dokedy má správa katastra rozhodnúť:
b)	všeobecná lehota - do 30 dní od doručenia návrhu na vklad
c)	osobitná lehota - 15 dní:
•	pre prevod majetku štátu v rámci veľkej privatizácie 92/1991
•	zrýchlené konanie podľa KZ v 15 — dň. lehote za poplatok 5000,- Sk - správa katastra môže rozhodnúť, inak rozdiel 3000,- Sk vráti
1	podpis na návrh na vklad nemusí byť overený
Vklad
§28
(1)	Práva k nehnuteľnostiam 8) zo zmlúv uvedené v § l ods. l sa zapisujú do katastra vkladom, ak tento zákon neustanovuje inak.
(2)	Práva k nehnuteľnostiam uvedené v § l ods. l vznikajú, menia sa alebo zanikajú vkladom do katastra, ak tento zákon neustanovuje inak.
(4)	Právne účinky vkladu vznikajú na základe právoplatného rozhodnutia správy katastra o jeho povolení.
(8)	Pr. účinky vkladu pri prevode Mu štátu na iné osoby podľa os. predpisu9) vznikajú na základe právopl. rozhodnutia o jeho povolení ku dňu určenému v návrhu na vklad. Návrh na vklad sa musí podať najneskôr v deň, ktorý je určený v návrhu ako deň vzniku vlastníctva.
(11)	Právne účinky vkladu zo zmluvy o prevode bytu a nebytového priestoru do vlastníctva nájomcu podľa osobitného predpisu 9a) vznikajú na základe právoplatného rozhodnutia o jeho povolení ku dňu doručenia návrhu na vklad.
(13)	Každý má právo nahliadnuť do evidencie doručených návrhov na vklad.
§29
Vklad podľa § 28 možno vykonať iba na základe právoplatného rozhodnutia správy katastra. §30
(4)	Účastníkom konania o povolení vkladu je účastník právneho úkonu, na ktorého základe má vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť právo k nehnuteľnosti (ďalej len "účastník konania").
(7)	Konanie o povolení vkladu sa začína na návrh účastníka konania.
(8)	Návrh na vklad sa podáva písomne a obsahuje
b)	meno (obchodné meno, názov) a miesto trvalého pobytu (sídlo) účastníka konania,
d)	označenie správy katastra, ktorej je návrh adresovaný,
g)	označenie právneho úkonu, na ktorého základe má vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť právo k nehnuteľnosti; ak sú predmetom návrhu na vklad právne vzťahy z viacerých právnych úkonov, označia sa všetky právne úkony,
i)	číslo LV a názov kat. územia, ak je právo k nehnuteľnosti, ktoré má byť vkladom dotknuté, zapísané v katastri,
l)	určenie dňa, ku kt. majú vzniknúť pr. účinky vkladu pri prevode majetku štátu na i. osoby podľa os. predpisu.9)
(4)	Prílohy k návrhu na vklad sú najmä:
d)	zmluva, na ktorej základe má byť zapísané právo k nehnuteľnosti do katastra, v počte vyhotovení podľa počtu účastníkov konania a jej tri ďalšie vyhotovenia,
e)	verej. listina al. i. listina, ktorá potvrdzuje právo k nehnuteľnosti, ak toto právo k nehn. nieje vpísané na LV,
f)	identifikácia parciel, ak vlastnícke právo k nehnuteľnosti nieje vpísané na liste vlastníctva,
g)	geometrický plán,
h)	ocenenie nehnuteľností,10)
j)	výpis z obchodného registra alebo z iného registra, ak je účastníkom konania právnická osoba,
m)	dohoda o splnomocnení, ak je účastník konania zastúpený splnomocnencom; podpis splnomocniteľa musí byť osvedčený podľa osobitných predpisov, 10a)
h) potvrdenie o zaplatení odvodu, ak nadobúdateľ má povinnosť zaplatiť odvod podľa osobitného predpisu. 10aa)
(6)	Správa katastra je návrhom účastníka konania viazaná.
(9)	Správa katastra na písomnom vyhotovení návrhu na vklad vyznačí dátum a hodinu doručenia návrhu na vklad.
§31
(7)	Správa katastra preskúma platnosť zmluvy, a to najmä oprávnenie prevodcov nakladať s nehnuteľnosťou, či je úkon urobený v predpísanej forme, či sú prejavy vôle hodnoverné, či sú dostatočne určité a zrozumiteľné a či zmluvná voľnosť, prípadne právo nakladať s nehnuteľnosťou nie sú obmedzené.
(9)	Pri rozhodovaní o povolení vkladu prihliada správa katastra aj na skutkové a právne skutočnosti,I0b) ktoré by mohli mať vplyv na povolenie vkladu.
(13)	Ak sú podmienky na vklad splnené, správa katastra vklad povolí; inak návrh zamietne. Ak sú podmienky na vklad splnené len v časti návrhu a ak je to účelné, správa katastra môže rozhodnúť len o časti návrhu.
(15)	Rozhodnutie, ktorým sa vklad povoľuje, správa katastra vyznačí v zmluve.
(17)	Vyznačenie obsahuje
a)	deň, keď správa katastra o vklade rozhodla,
b)	podpis osoby, ktorá vklad povolila,
e)	odtlačok okrúhlej pečiatky správy katastra.
(7)	Rozhodnutie o povolení vkladu nadobúda právoplatnosť dňom jeho vyznačenia. Proti rozhodnutiu, ktorým sa vklad
povoľuje, nemožno podať opravný prostriedok. I0c)
(11)	Správa katastra doručí zmluvu s vyznačením rozhodnutia o povolení vkladu všetkým účastníkom konania.
(8) Správa katastra doručí rozhodnutie o zamietnutí vkladu všetkým účastníkom konania. Proti tomuto rozhodnutiu možno podať odvolanie. Odvolanie sa podáva na správe katastra, ktorá rozhodnutie vydala, v lehote 30 dní odo dňa jeho doručenia. Ak správa katastra podanému odvolaniu nevyhovie v celom rozsahu, o odvolaní rozhodne súd.
§31a
Prerušenie konania o návrhu na vklad
Konanie o návrhu na vklad sa preruší, ak
b)	sa začalo konanie o predbežnej otázke,
c)	nebol zaplatený správny poplatok,
f)	bol účastník konania vyzvaný, aby v určenej lehote predložil verejnú listinu alebo inú listinu, ktorá potvrdzuje právo k nehnuteľnosti, alebo aby odstránil nedostatky návrhu, prípadne jeho príloh,
h)	to zhodne navrhli všetci účastníci konania, a to najdlhšie na 60 dní.
§31b
Zastavenie konania o návrhu na vklad
Konanie o návrhu na vklad sa zastaví, ak
b)	návrh nepodal účastník konania,
d)	účastník konania odstúpil od zmluvylod) pred vydaním rozhodnutia o návrhu na vklad,
e)	už bol vo veci zamietnutý návrh na vklad z dôvodu uvedeného v §3 1 ods. l,
h)	účastník konania vzal návrh späť a ostatní účastníci konania s tým súhlasili,
j)	v určenej lehote nebol zaplatený správny poplatok,
m)	účastník konania v určenej lehote neodstránil nedostatky návrhu na vklad, prípadne jeho príloh.
§32
(2)	Správa katastra rozhodne o návrhu na vklad do 30 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad.
(4)	Správa katastra rozhodne o návrhu podanom podľa § 28 ods. 4 do 15 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad.
(6)	Správa katastra môže rozhodnúť na základe žiadosti o urýchlené konanie o návrhu na vklad a zaplatení správ. Poplatku106) do 1 5 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad. Ak v tejto lehote nerozhodne, rozhodne v lehote podľa ods. l .
§33
Spôsobilosť rozhodovať o návrhu na vklad
(1)	O návrhu na vklad rozhoduje zc katastrálneho úradu s VŠ vzdelaním, ktorý má na to osobitnú odbornú spôsobilosť.
(2)	Osobitná odborná spôsobilosť je súhrn teoretických vedomostí, praktických skúseností a znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov a ostatných predpisov upravujúcich oblasť katastra a súvisiacich s katastrom.
(3)	Podrobnosti o vydávaní a odoberaní oprávnenia na spôsobilosť rozhodovať o návrhu na vklad ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad.
12	Záznam
2	KZ §34 - §36a
5	úkon správy katastra, má evidenčný charakter, nemá právotvorný účinok, zapisujú sa ním vš. práva k nehnuteľnostiam za predpokladu, že vznikli z iného právneho titulu ako na základe zmluvy:
l . zákon - vydržanie
2.  rozhodnutie št. orgánu (súd, iný št. orgán)
•	rozsudok o určení vlastníckeho práva, kt. sa určila neplatnosť zmluvy
•	rozsudok súdu o zrušení a vyporiadaní podielového spoluvlastníctva
•	rozsudok súdu o vyporiadaní BSM
•	rozsudok súdu o zriadení vecného bremena
•	rozhodnutie (iný št. orgán) o vyvlastnení
•	príklep licitátora na verejnej dražbe
•	práva osvedčené notárom
•	práva, ktoré vznikli, zmenili sa, zanikli prírastkom spracovaním
•	nájomné práva - nájom: predmet pozemky, trvá 5 a viac rokov - zapisuje sa na evidenčný list
•	správa majetku obce, štátu, VÚC
1	nevzťahujú sa naň všeobecné ustanovenia správnych predpisov
2	proti zápisu práva záznamom nie je možné podať opravný prostriedok, žalobu  v rámci správneho súdnictva; obrana - žaloba o určenie vlastníckeho práva na miestne príslušnom okresnom súde
4	podkladom pre zápis práva vo forme záznamu môže byť kvitancia = potvrdenie o splnení dlhu (slúži na výmaz záložného práva); KZ neuvádza, či podpis na kvitancii má byť potvrdený, ale prax to vyžaduje
5	správa katastra vykoná záznam na rozdiel od vkladu aj bez návrhu (vklad - len na návrh)
9	správa katastra posudzuje, či predložená verejná listina alebo iná listina je bez chýb v písaní a počítaní, iných zrejmých nesprávností, skúma, či obsahuje náležitosti podľa KZ (presná identifikácia nehnuteľnosti)
o	ak obsahuje chybu - správa katastra ju vráti tomu, kto ju predložil 
o	ak je spôsobilá na záznam - SK vykoná zápis vo forme záznamu 
12	právo k nehnuteľnosti, ktoré vzniklo rozhodnutím súdu o neplatnosti PÚ sa do KN nezapíše, ak je toto právo k nehnuteľnosti dotknuté ďalšou právnou zmenou ak je podaný návrh na určenie neplatnosti kúpnej zmluvy a žalobca buď nepodal návrh na vydanie predbežného opatrenia o zákaze nakladať s nehnuteľnosťou alebo podal tento návrh, ale súd ho zamietol, žalovaný nemá obmedzené právo nakladať s nehnuteľnosťou, a preto, ak by došlo k tomu, že žalovaný počas prebiehajúceho súdneho konania previedol nehnuteľnosť na tretí subjekt, túto zmluvu by správa katastra zapísala - povolila by vklad a následne keby súd v rámci konania rozhodol, že zmluva je neplatná a rozsudok by bol nezapísateľný 
13	dôvody (dokumenty), na základe ktorých sa vydáva záznam:
o	notárska zápisnica (osvedčo	enie o vydržaní)
o	na základe návrhu, ktorého prílohou je právoplatný rozsudok o rozvode manželstva, príp. jeho overená kópia
o	ak ide o zánik B ŠM manželov, ktorí do 3 rokov neuzavreli dohodu o vyporiadaní BSM, ani v tejto lehote nepodali návrh na vyporiadanie
B ŠM na súd
o	návrh, ktorého prílohou je kvitancia (potvrdenie o splnení dlhu) - odporúčo	a sa overiť podpis záložného veriteľa
o	návrh v prípade, že ide o práva k cudzím veciam
o	návrh, ktorého prílohou je doklad, ktorý sa viaže ku vzniku, zmene, zániku práva k osobe, ak ide o právo k cudzej veci, ktoré sa viaže na osobu
o	návrh, ktorého je prílohou je písomné oznámenie o uplynutí čo	asu, ak ide o zánik záložného práva, ktoré bolo čo	asovo obmedzené odstúpenie od zmluvy
o	rozsudok súdu o neoprávnenej stavbe
o	rozhodnutie súdu o neplatnosti zmluvy o prevode nehnuteľnosti, darovacej zmluvy, kúpnej, zámennej, o kúpe prenajatej veci
Záznam
§34
(4)	Práva k nehnute!', uvedené v § l ods. l, ktoré vznikli, zmenili sa al. zanikli zo zákona, rozhodnutím št. orgánu, príklepom licitátora na verej. dražbe, vydržaním, prírastkom a spracovaním, práva k nehnuteľ. osvedčené notárom, ako aj práva k nehnuteľ. vyplývajúce z nájom, zmlúv, zo zmlúv o prevode správy Mu štátu al. z i. skutočností svedčiacich o zverení správy Mu obce al. správy Mu VÚC sa do katastra zapisujú záznamom, a to na základe verej. listín a i. listín.
(5)	Právo k nehnuteľnosti podľa § l ods. l, ktoré vzniklo rozhodnutím súdu o neplatnosti právneho úkonu, sa do katastra nezapíše, ak právo k nehnuteľnosti bolo dotknuté ďalšou právnou zmenou.
(6)	Na vykonanie záznamu sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.7)
§35
(1)	Správa katastra vykoná záznam bez návrhu, prípadne na návrh vlastníka alebo inej oprávnenej osoby.
(2)	Návrh na vykonanie záznamu sa musí podať písomne a musí obsahovať
a)	meno (obchodný názov) a miesto trvalého pobytu (sídlo) navrhovateľa,
c)	označenie správy katastra, ktorej je návrh adresovaný,
d)	verejnú listinu alebo inú listinu, ktorá potvrdzuje právo k nehnuteľnosti,
f)	označenie príloh.
§36
(4)	Správa katastra posúdi, či je predložená verejná listina alebo iná listina bez chýb v písaní alebo počítaní a bez iných zrejmých nesprávností a či obsahuje náležitosti podľa tohto zákona.
(5)	Ak je verejná listina alebo iná listina spôsobilá na vykonanie záznamu, správa katastra vykoná záznam do katastra.
§36a
Ak je vlastnícke právo k nehnuteľnosti zapísané na liste vlastníctva a na vykonanie záznamu je predložená ďalšia verejná listina alebo iná listina, ktorá nevychádza z údajov katastra, správa katastra nevykoná záznam a vráti verejnú listinu alebo inú listinu tomu, v koho prospech právo k nehnuteľnosti svedčí podľa listiny, alebo tomu, kto ju predložil a vyzve dotknuté osoby, aby uzavreli dohodu alebo podali na súde návrh na určenie práva k nehnuteľnosti; záznam vykoná vždy, ak má verejná listina účinky právoplatného súdneho rozhodnutia1") o práve k nehnuteľnosti.
13	Poznámka, plomba o zmene práva k nehnuteľnosti
1	-KZ§38-§40,§44
Poznámka
4	úkon správy katastra, ktorý slúži na vyznačenie skutočností alebo pomeru, ktoré sa vzťahujú na nehnuteľnosť alebo na osobu, pričom poznámka nemá vplyv na vznik, zmenu alebo zánik práv k nehnuteľnosti
5	poznámku je možné zapísať na návrh, aj bez neho
6	KZ rozoznáva:
g)	poznámku, ktorá má informatívny charakter - ak je na L V zapísaná poznámka s infor.  charakterom a v danom čase bude nehnuteľnosť prevedená, vklad do katastra bude povolený a poznámka slúži na to, aby informovala potenciálneho kupujúceho, že v budúcnosti môže byť právo k nehnuteľnosti dotknuté právnou zmenou; poznámkou sa zapisuje napr. začatie vyvlastňovacieho konania, začatie konania o určenie vlastníckeho práva súdom, začatie konania o osvedčenie práva notárom
i)	poznámku, ktorá má obmedzujúci charakter - ak dôjde k prevodu nehnuteľnosti, vklad takejto zmluvy je SK povinná zamietnuť; napr. začatie   exekúcie   predajom   nehnuteľnosti,   vyhlásenie   konkurzu  na vlastníka nehnuteľnosti, predbežné opatrenie súdu o zákaze nakladať s nehnuteľnosťou
—>• ďalšia pozn. neuvedená v zákone - vyznačenie daňového záložného práva (511/1992 o správe daní a poplatkov - rozhodnutie správcu dane o zriadení záložného práva zahŕňa v sebe aj zákaz nakladať s predmetnou nehnuteľnosťou)
proti zápisu vo forme poznámky nie je možné podať odvolanie, ani žalobu v správnom súdnictve (lebo tam nieje vydávané rozhodnutie)
Poznámka
§38
Poznámka vyjadruje skutočnosti, ktoré obmedzujú oprávnenie vlastníka nakladať s nehnuteľnosťou, alebo informuje o nehnuteľnosti alebo o práve k nehnuteľnosti.
§39
(4)	Na základe oznámenia súdu alebo iného št. orgánu, alebo na návrh iného oprávneného podľa os. predpisov 10b) správa katastra zapíše do katastra najmä poznámku o začatí konania o súdnom výkone rozhodnutia predajom nehnuteľnosti, o začatí exekúcie predajom nehnuteľnosti, o vyhlásení konkurzu proti vlastníkovi nehnuteľnosti, o začatí vyvlastňovacieho konania a o predbežnom opatrení, ktorým sa zakazuje nakladať s nehnuteľnosťou.
(6)	SK vyznačí v katastri pozn. aj o tom, že hodnovernosť údajov katastra o práve k nehnuteľnosti bola spochybnená.
(7)	SK zruší poznámku bez návrhu alebo na návrh toho, kto podal návrh na jej zápis, ak sa preukáže, že pominuli dôvody jej zápisu.
§40
Na zápis poznámky sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.7)
Plomba
2	ak je na LV vyznačená plomba, nedá sa vyhotoviť výpis z LV, výpis sa môže vydať len vlastníkovi, inej oprávnenej osobe (správca majetku štátu, obce)
3	v prípade, ak na LV je viac nehnuteľností alebo viacero spoluvlastníkov k l nehnuteľnosti a plomba by sa týkala len l nehnuteľnosti alebo l spoluvlastníka, v ost. prípadoch je možné vybrať výpis z LV
4	slúži na to, aby sa realizovala zásada priority, t.j. aby sa o návrhoch rozhodovalo podľa poradia, v ktorom došli na SK - najprv Sk rozhodne o l. návrhu na vklad, potom o 2. návrhu na vklad
5	nemá za následok zamietnutie návrhu na vklad
§44
Plomba o zmene práva k nehnuteľnosti
(7)	Správa katastra najneskôr v prac. deň nasledujúci po dni, keď jej bola doručená zmluva, verej. listina al. iná listina na zápis vkladom al. záznamom, alebo ak sa začalo kat. konanie o oprave chyby v kat. operáte alebo konanie o proteste prokurátora, vyznačí plombu o zmene práva k nehnuteľnosti al. o začatí kat. konania o oprave chyby al. o začatí konania o proteste prokurátora na liste vlastníctva alebo v póz. knihe, alebo v železničnej knihe; túto plombu zruší vykonaním vkladu alebo záznamu, alebo právoplatným rozhodnutím o zamietnutí návrhu na vklad, alebo právoplatným rozhodnutím o zastavení konania, alebo právoplatným rozhodnutím o oprave chyby v katastrálnom operáte.
(10)	Plomba sa vyznačí (odsek 1) v poradí, v akom sa správe katastra doručili návrhy na zápis do katastra.
14	Súbor popisných informácií a zbierka listín
- 79/1996 §11, §14ods.3,§15, §21
1	nehnuteľnosti sa v katastri evidujú podľa kat. území v:
2	súbore geodetických informácií (kat. mapa)
2	súbore popisných informácií
3	zbierke listín
4	sumárnych údajoch katastra o pôdnom fonde
5	pozemkových knihách
7	železničných knihách
§11
Členenie súboru popisných informácií
(1) Súbor popisných informácií katastra sa člení na údaje o
a)	katastrálnych územiach,
b)	nehnuteľnostiach
l . pozemkoch,
2.	stavbách,
3.	bytoch a nebytových priestoroch,
c)	právach k nehnuteľnostiam,
e)	účastníkoch právnych vzťahov
l . vlastníkoch a iných oprávnených osobách, 2. držiteľoch a nájomcoch,
e)	zmenách v súbore popisných informácií katastra,
f)	sídelných a nesídelných názvoch,
g)	pomocných záznamoch.
(2) Súbor popisných informácií katastra je spravovaný na pamäťovom médiu počítača a súčasne s aktualizáciou na pamäťovom médiu počítača sa aktualizujú aj originály listov vlastníctva.
§14
Údaje opravách a o iných vzťahoch k nehnuteľnostiam
(3) Údaje o držiteľovi, nájomcovi a o inej opráv, osobe a o nehnuteľnostiach, ktoré drží, má v nájme alebo ktoré spravuje, sú predmetom jedného evidenčného listu. Evid. list obsahuje aj celkovú výmeru jednotl. druhov pozemkov a iné identifikačné údaje.
§15
List vlastníctva
(1)	Vybrané údaje o nehnuteľnostiach, vlastníkoch, právach a o iných vzťahoch k nehnuteľnostiam a iné údaje sú uvedené na liste vlastníctva.
(3)	List vlastníctva obsahuje číslo listu vlastníctva, názov obce a názov katastrálneho územia a skladá sa
d)	z časti "A - majetková podstata", ktorá obsahuje všetky nehnuteľnosti, ktoré sú predmetom práv k nehn.(majetkové teleso), a údaje o nich, a to výmery, druhy pozemkov, príslušnosť k zastavanému územiu obce (intravilán — v rámci tohto územia; extravilán — mimo tohto územia) a iné údaje obsahujúce bližšie vysvetlenia časti A, číslo zmeny,
j)	z časti "B - vlastníci", ktorá obsahuje mená (názvy) vlastníkov nehnuteľností, rodné čísla (identifikačné čísla organizácií), spoluvlastnícke podiely, titul nadobudnutia (podľa verejnej listiny alebo inej listiny), miesto trvalého pobytu (sídlo) a iné údaje obsahujúce bližšie vysvetlenia časti B,
p)	z časti "C - ťarchy", ktorá obsahuje vec. bremená, založ, práva, predkup. práva, ak majú mať účinky vec. práv, iné práva, ak boli dohodnuté ako vec. práva, a iné údaje obsahujúce bližšie vysvetlenia časti C a číslo položky; časť C neobsahuje údaj o výške dlhu
§21
Obsah zbierky listín
(4)	Zbierku listín tvoria najmä píš. vyhotovenia zmlúv, dohôd a spoločenských zmlúv, zakladateľských zmlúv a zakladateľských listín obeh. spoločností , píš. vyhotovenia rozhodnutí št. orgánov a notárskych osvedčení a iných listín, ktoré podľa zákona potvrdzujú práva k nehnuteľnostiam. Do zbierky listín sa ďalej zakladá dokumentácia výsledkov kat. konania, dokumentácia, na ktorej základe bol vykonaný vpis poznámky do listu vlastníctva, ako aj dokumentácia sídelných a nesídelných názvov.
(6)	Zbierku listín tvoria aj identifikácie parciel a geometrické plány, ktoré boli vyhotovené na spísanie zakladateľských listín obchodných spoločností, verejných listín a iných listín uvedených v odseku 1.

15	Spôsobilosť zmlúv, verejných listín a iných listín na zápis, lehoty na vykonanie zápisu, oznámenia o zápise
1	KZ §42, §43, §47
§42
Spôsobilosť zmlúv, verejných listín a iných listín na zápis do katastra
(4)	Na zápis práva k nehnuteľnosti do katastra je spôsobilá v št. jazyku, českom jazyku alebo v úradne osvedčenom preklade písomne vyhot. zmluva, verej. listina al. i. listina b ez chýb v písaní a počítaní a bez i. zrejmých nesprávností.
(6)	Zmluva, verejná listina alebo iná listina obsahujú označenie
e)	účastníkov práv k nehnuteľnostiam; ak ide o FO, meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia, rodné číslo a miesto trvalého pobytu, ak ide o PO, názov, sídlo a identif. číslo, ak ho má pridelené, prípadne iné identifikačné údaje,
g)	právneho úkonu a jeho predmet, miesto a čas právneho úkonu,
j)	nehnuteľností podľa kat. území, parcelných čísel pozemkov evidovaných v súbore popisných informácií, druhov pozemkov, súpisných čísel stavieb a spoluvl. podielov vyjadrených zlomkom k celku, výmer a v prípade zápisu spoluvl. podielov menších než celok i výmeru pripadajúcu na spoluvlastnícky podiel.
(6)	Podpis prevodcu na zmluve, podpis povinného z predkupného práva, podpis povinného v prípade vzniku vecného bremena alebo podpis oprávneného v prípade zániku vecného bremena na zmluve, podpisy spoluvlastníkov na zmluve o zrušení a vyporiadaní podielového spoluvlastníctva alebo pri vyporiadaní BSM musia byť osvedčené podľa os. predpisov;10") ak sú tieto osoby zastúpené, ich podpis na splnomocnení musí byť tiež osvedčený. To neplatí, ak je účastníkom zmluvy štátny orgán, FNM SR, Slovenský póz. fond, obec alebo VÚC.
(10)	Ak píš. vyhotovenie zmluvy, verejnej listiny alebo inej listiny obsahuje chyby v písaní alebo počítaní alebo iné zrejmé nesprávnosti, pre ktoré je nezrozumiteľné alebo neurčité, prípadne ak neobsahuje náležitosti podľa odseku l, správa katastra ho vráti vyhotoviteľovi alebo tomu, kto podal návrh na vklad, alebo vlastníkovi, alebo inej oprávnenej osobe a určí lehotu na opravu, prípadne na doplnenie.
§43
Lehoty na vykonanie zápisu
Správa katastra vykoná zápis podľa § 41
a)	v deň, ktorým rozhodnutie o povolení vkladu nadobudlo právoplatnosť, najneskôr však v nasledujúci deň,
d)	do 60 dní od doručenia verejnej listiny alebo inej listiny spôsobilých na záznam, ktoré potvrdzujú alebo osvedčujú vznik, zmenu alebo zánik práva k nehnuteľnosti,
f)	v deň doručenia verejnej listiny alebo inej listiny na zápis poznámky, najneskôr však v nasledujúci pracovný deň.
§47
Oznámenie o zápise
Správa katastra oznámi účastníkom konania a tým íyzickým osobám alebo právnickým osobám, ktorých právo k nehnuteľnosti bolo zápisom dotknuté, že vykonal zápis do katastra, a to do 1 5 dní odo dňa zápisu; právnickým osobám oznámi, že vykonal zápis, ak to ustanovuje osobitný predpis.   )

16	Konanie o určení priebehu hranice pozemkov
2	zákon 173/2004 - účinnosť 15.4.2004 podstatná zmena, zrušenie ustanovení KZ ktoré pojednávali o hraniciach pozemkov
4	pred 15.4.2004 - ohľadom určovania hraníc pozemkov mohlo dôjsť k 3 situáciám-
2)	priebeh hranice pozemku nie je sporný (aj dnes), napr. niekto kúpi pozemok a ide ho oplotiť, hranicu vymedzí/určí geodet (z O geodézii a kartografii FO alebo PO)
7)	priebeh hranice je sporný, ale nie je tu spor o vlastnícke právo (v súčasnosti neplatí, ale začaté konania (pokračujú) - priebeh  hranice  určovala miestne  príslušná  SK  v územnom obvode,   v ktorom   sa   nachádzala   nehnuteľnosť   na   návrh niektorého z vlastníkov sporných nehnuteľností
•	napr. idem ešte len stavať plot a sused začal spochybňovať hranice; ak som už plot postavila, muselo by to ísť na súd
•	SK bola povinná rozhodnúť do 6 mesiacov od začatia konania, proti   rozhodnutiu   bolo   možné   podať   odvolanie,   pričom v odvolaní sa mohlo rozhodnúť v rámci:
•	autoremedúry tak, že sa odvolaniu vyhovelo v celom rozsahu
•	ak sa nevyhovelo v celom rozsahu, o odvolaní rozhodoval krajský súd, v ktorého územnom obvode sa nachádzala SK, ktorá rozhodla o priebehu hranice podľa OSP v rámci správneho súdnictva
3) priebeh  hranice  je  sporný   a   súčasne  došlo  k porušeniu vlastníckeho práva, napr. už som postavila plot na jeho území
- právne prostriedky - 	L žaloba o určenie hranice pozemku
2. žaloba o vypratanie (odstránenie oplotenia)
•	vecne príslušný: okresný súd
•	miestne   príslušný:   súd,   v územnom   obvode   ktorého   sa nachádza nehnuteľnosť
- dnes tzv. susedské spory - okresný súd rozhoduje sa o tom, komu patrí sporná plocha; sud v tomto prípade ustanoví znalca z odboru geodézie a kartografie - tento znalec vyhotoví geom. plán a tento plán by mal tvoriť (spojený) súčasť rozsudku
17	Aktualizácia a obnova katastrálneho operátu, revízia údajov katastra
1	KZ §57 - §64, §67a - §67d,
Aktualizácia katastrálneho onerátu
§57
Prešetrovanie a vykonávanie zmien údajov katastra
(1)	Správy katastrov v spolupráci s obcami priebežne prešetrujú ohlásené alebo inak zistené zmeny údajov katastra.
(2)	Na prešetrenie a vykonávanie zmien údajov katastra sa nevzťahujú všeob. predpisy o správnom konaní-7) nepoužijú sa ani ustanovenia §23 až 25. 
§59
Oprava chýb v katastrálnom operáte
(1) Správa katastra aj bez návrhu
a)	opraví údaje katastra, ak sú v rozpore s verejnou listinou alebo s inou listinou, alebo s výsledkami prešetrovania zmien údajov katastra, alebo s výsledkami revízie údajov katastra,
c)	v súčinnosti s vlastníkmi a inými opráv, osobami opraví v katastrálnej mape chybne zakreslené hranice pozemkov,
f)	v súčinnosti so št. orgánmi, obcami, notármi, ako aj s vlastníkmi a inými opráv, osobami opraví údaje katastra spôsobené chybami v písaní a počítaní a inými zrejmými nesprávnosťami v píš. vyhotoveniach právnych úkonov, vo verej. listinách a v iných listinách.
(3)	Vlastníci a iné opráv, osoby sú povinní pri oprave chýb v kat. operáte poskytovať pravdivé a presné info a predkladať doklady na ich preukázanie; ak je to na opravu chýb v kat. operáte nevyhnutné, sú pov. zúčastniť sa na tomto kat. konaní.
(5)	Ten, koho práv, záujmov chránených právom alebo povinností sa údaje katastra týkajú, môže kedykoľvek požiadať o odstránenie chýb v katastrálnom operáte. Správa katastra je povinná vykonať opravu do 30 dní, v osobitne odôvodnených prípadoch do 90 dní od doručenia písomnej žiadosti o opravu chýb.
(6)	Oprava chýb v kat. operáte nemá vplyv na vznik, zmenu ani na zánik práv k nehnuteľnostiam; to neplatí, ak ide o opravu podľa § 59 ods. l písm. a) a § 78 ods. 1.
(8)	Na opravu chýb v kat. operáte sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní,7) ak sa oprava týka údajov uvedených v liste vlastníctva; to neplatí, ak ide o opravu výmery pozemku evidovaného v mape určeného operám.
Obnova katastrálneho operátu
§63
Konanie o námietkach
(1)	Po vyhotovení nového súboru geodet, informácií a nového súboru popis, informácií novým mapovaním, prípadne po vyhotovení nového súboru geodet, informácií a nového súboru popis, informácií skrátenou formou správa katastra pripraví konanie o námietkach a predloží nový súbor geodet, informácií a nový súbor popis, informácií (ďalej len "obnovený kat. operát") na verejné nahliadnutie prostredníctvom obce, na ktorej území sa konala obnova kat. operátu. V súbore popis, informácií sa o FO zverejňujú osobné údaje v rozsahu meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia a miesto trv. pobytu. O možnosti nahliadnuť do obnoveného kat. operátu obec písomne upovedomí vlastníkov, ktorí nemajú miesto trv. pobytu v obci.
(3)	Obec zverejní v mieste obvyk. spôsobom, že obnovený kat. operát sa stane platným dňom, ktorý určí správa katastra.
(5)	Ten, ktorého práv, záujmov chránených právom alebo povinností sa údaje katastra týkajú, môže do určenej lehoty podať námietky proti chybám v obnovenom katastrálnom operáte. O námietkach rozhoduje správa katastra, ktorá predložila obnovený katastrálny operát (ods. 1).
(7)	Pri obnove kat. operátu al. jeho časti vyhotovením duplikátu platného stavu sa konanie o námietkach nevykonáva.
§64
Vyhlásenie platnosti obnoveného katastrálneho operátu
(2)	Platnosť obnoveného katastrálneho operátu vyhotoveného novým mapovaním, prípadne skrátenou formou vyhlási správa katastra vtedy, ak v lehote určenej správou katastra neboli podané námietky proti chybám v obnovenom katastrálnom operáte alebo ak sa o námietkach právoplatne rozhodlo.
(5)	Vyhlásením platnosti obnoveného kat. operátu sa dovtedajší katastrálny operát stáva neplatným a pre kataster sa používa obnovený kat. operát. Neplatnosť kat. operátu vyznačí správa katastra vo všetkých jeho častiach.
(7)	Platnosť obnoveného katastrálneho operátu alebo jeho časti vyhotovením duplikátu platného stavu sa nevyhlasuje.
§67a
Revízia údajov katastra
(1) Právnická osoba zriadená úradom podľa potreby reviduje zhodu údajov katastra s právnym stavom a so skutočným stavom. Revízia údajov katastra sa vykonáva v súčinnosti št. orgánov a obcí a za účasti vlastníkov a iných opráv. osôb.
(3)	Revíziu údajov katastra začne právnická osoba zriadená úradom oznámením obci, na ktorej území bude revízia údajov katastra prebiehať.
(5)	Ak bolo vlastníkovi alebo inej opráv, osobe doručené predvolanie do vi. rúk alebo verej. vyhláškou, jeho neprítomnosť nieje na prekážku revízie údajov katastra. V takom prípade môžu podať info o nehnuteľnostiach, právach
k nehn., vlastníkoch a o iných opráv, osobách zástupca obce, vlastníci sused, nehnuteľností a iné opráv, osoby.
(5)	Ak adresa vlastníka alebo inej oprávnenej osoby nieje známa alebo ak nieje známe, či taká osoba existuje, podá informácie o nehnuteľnosti, práve k nehnuteľnosti, vlastníkoch a o iných oprávnených osobách zástupca obce.
(7)	Ak priama účasť vlastníka alebo inej oprávnenej osoby na revízii údajov katastra nieje nevyhnutná, môže táto osoba podať potrebné informácie písomne.
(8)	O výsledku revízie údajov katastra sa spíše zápis; ak sú zistené rozdiely, právnická osoba zriadená úradom vyzve podľa § 19 vlastníkov alebo iné oprávnené osoby na ich odstránenie.
(9)	Výsledok revízie údajov katastra nemá vplyv na vznik, zmenu ani na zánik práv k nehnuteľnostiam.
(10)	Na revíziu údajov katastra sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.7)
§67b
Dôvody a spôsoby obnovy katastrálneho operátu
(2)	Obnovu kat. operátu začne PO zriadená úradom al. iná osoba na návrh správy katastra so súhlasom úradu. Cieľom obnovy kat. operátu je vyhotovenie nového súboru geodet, informácií a nového súboru popis, informácií kat. operátu.
(9)	Obnova kat. operátu novým mapovaním sa začne, ak sa kat. operát stane na ďalšie používanie nespôsobilým, pretože geom. určenie nehnuteľností a ich polohové určenie pre veľký počet zmien v dôsledku nárokov na presnosť alebo na mierku mapy už nevyhovujú požiadavkám evidovania nehnuteľností, alebo ak sa stratí, zničí alebo poškodí kat. operát alebo jeho časti.
(11)	Obnova kat. operátu novým mapovaním spočíva v zisťovaní priebehu hraníc územno-správnych jednotiek, hraníc kat. území, hraníc pozemkov vymedzených právami k nehnuteľnostiam, hraníc druhov pozemkov a pôdorysov stavieb (ďalej len "zisťovanie priebehu hraníc").
(17)	Kat. operát alebo jeho časť možno obnoviť skrátenou formou, ak kat. mapa vyhovuje svojou presnosťou a ak je potrebné doplniť ju o jej číselné vyjadrenie. Pri obnove kat. operátu alebo jeho časti skrátenou formou sa nezisťuje priebeh hraníc a nevykonávajú sa geodetické činnosti v teréne. Kat. operát alebo jeho časť možno obnoviť skrátenou formou len so súhlasom úradu.
(22)	Ak sa kat. operát alebo jeho časť stanú nespôsobilými na ďalšie používanie v dôsledku opotrebovania a právny stav ani skutočný stav sa nezmenili a nie sú ani iné dôvody na obnovu kat. operátu novým mapovaním alebo na obnovu kat. operátu al. jeho časti skrátenou formou, kat. operát alebo jeho časť sa obnovia vyhotovením duplikátu platného stavu.
(24)	Obnovu katastrálneho operátu novým mapovaním, prípadne skrátenou formou, začne správa katastra oznámením obci, na ktorej území sa obnova katastrálneho operátu bude vykonávať.
(25)	Obnova katastrálneho operátu nadväzuje na platný katastrálny operát. Výsledok obnovy katastrálneho operátu nemá vplyv na vznik, zmenu ani na zánik práv k nehnuteľnostiam.
§67c
Zisťovanie priebehu hraníc
(5)	Priebeh hraníc zisťuje komisia zložená zo zástupcov príslušnej správy katastra , právnickej osoby zriadenej úradom alebo inej osoby, obce, na ktorej území sa priebeh hraníc zisťuje, orgánov ochrany ph. pôdneho fondu, orgánov ochrany lesného pôdneho fondu a ďal. orgánov a právnických osôb určených právnickou osobou zriadenou úradom alebo inou osobou. Ak obnova kat. operátu prebieha v oblasti, kde sú pozemky súčasťou ph. pôdneho fondu alebo lesného pôdneho fondu, je členom komisie aj zástupca osôb hospodáriacich na dotknutých pozemkoch. Ak sa zisťovanie priebehu hraníc dotýka pozemkov št. dráh, letísk, diaľnic, štátnych ciest a prístavov, je členom komisie spravidla aj zástupca PO, ktorá tieto nehnuteľnosti spravuje. Predsedom komisie je zástupca príslušnej správy katastra.
(8)	Priebeh hraníc sa zisťuje za účasti vlastníkov a iných opráv, osôb alebo ich zástupcov. Ak bolo vlastníkovi alebo inej opráv, osobe doručené predvolanie do vi. rúk alebo verej. vyhláškou, jeho neprítomnosť nie je na prekážku obnovy kat. operátu. V takom prípade môže informácie o nehnuteľnostiach, právach k nehnuteľnostiam, vlastníkoch a o iných oprávnených osobách podať zástupca obce, ako aj vlastníci susedných nehnuteľností a iné oprávnené osoby.
(4)	Ak adresa vlastníka alebo inej oprávnenej osoby nieje známa alebo nieje známe, či taká osoba existuje, podá informácie o nehnuteľnosti, práve k nehnuteľnosti, vlastníkoch a o iných oprávnených osobách zástupca obce.
(6)	Ak priama účasť vlastníka alebo inej oprávnenej osoby na zisťovaní priebehu hraníc nieje nevyhnutná, môže vlastník alebo iná oprávnená osoba podať potrebné informácie písomne.
(9)	Ak vzniknú rozpory v tvrdení vlastníkov a iných opráv, osôb o priebehu hraníc pozemkov, za hodnoverné sa považujú hranice vyznačené v platnom kat. operáte; zmena takto zisteného priebehu hraníc je prípustná len na podklade právopl. rozhodnutia súdu. Ak je priebeh hraníc predmetom súd. sporu, vyznačia sa hranice v kat. operáte ako sporné.
(10)	Pri zisťovaní priebehu hraníc sa zisťujú aj ďalšie údaje katastra potrebné na evidovanie nehnuteľností.
(12)	O výsledku zisťovania priebehu hraníc spíše komisia zápisnicu, ktorú okrem jej členov podpíšu aj prítomní vlastníci a iné oprávnené osoby alebo ich zástupcovia.
§67d
Vyhotovenie nového súboru geodetických informácií a nového súboru popisných informácií
(1)	Vyhotovenie nového súboru geodetických informácií a nového súboru popisných informácií novým mapovaním nadväzuje na zisťovanie priebehu hraníc a vykonáva sa spravidla na celom katastrálnom území.
(4)	Vyhotovenie nového súboru geodetických informácií a nového súboru popisných informácií skrátenou formou nenadväzuje na zisťovanie priebehu hraníc ani na vykonávanie geodetických činností v teréne; nadväzuje na výsledky transformácie grafickej mapy do jej číselného vyjadrenia.
(7)	Súčasťou nového súboru geodetických informácií je mapa veľkej mierky, ktorá sa po skončení obnovy katastrálneho operátu stane katastrálnou mapou.
(10)	Vyhotovenie duplikátu platného stavu súboru geodetických informácií a súboru popisných informácií alebo ich častí nenadväzuje na zisťovanie priebehu hraníc ani na vykonávanie geodetických činností v teréne.
18	Geometrický plán
2	prednáška, §67 KZ
3	v rámci GP rozoznávame:
1.	vyhotovenie
3.	autorizačné overenie
4.	úradné overenie
GP môže vyhotoviť aj SK , nie v akomkoľvek prípade, ale v prípade zmien hraníc -
kat. územia, obce, okresu
v ost. prípadoch vyhotovuje GP:
a)	FO alebo PO, ktorá má na to oprávnenie podľa zákona o geodézii a kartografii
b)	znalec z odboru geodézie a kartografie,  ak bol ustanovený súdom v súdnom konaní
autorizačné overiť GP môže osoba, ktorá má na to oprávnenie - overuje a potvrdzuje,   že   GP  bol  vyhotovený  v súlade   so   smernicou  úradu  geodézie, kartografie a katastra a v súlade s ost. pr. Predpismi
úradné  overenie  -  ak  sa má  GP  použiť pre  potreby  SK  (na zápis  práv k nehnuteľnosti), musí byť GP overený správou katastra
obsah GP:
4	graf. znázornenie nehnuteľnosti, ktorá vznikne buď rozdelením alebo zlúčením; vyjadruje stav nehnuteľnosti pred zmenou a po zmene s uvedením doterajších a nových parcelných čísel, výmer a druhov pozemkov; GP je aj grafickým znázornením vecného bremena k časti pozemku 
o	má 3 čo	asti:
4.	popisové   pole   (legenda)  -  pod   graf.   znázornením  -  účel vyhotovenia GP, dátum, číslo GP, kto GP vyhotovil, autorizačne overil, úradne overil
7.	graf. znázornenie hraníc pozemkov a ich zmien - nový pr. stav vyznačený červenou farbou
9.	výkaz výmer  parciel - stav pred  zmenou  (parcelné  čísla, výmery, údaje z póz. knihy, katastra nehn., evidencie nehn.), stav po zmene
*kedy sa vyhotovuje GP? (§ 98 79/1996) - rozdelenie nehn, zlúčenie nehn, zmena hraníc pozemku, zameranie rozostavanej stavby, zameranie stavby za účelom kolaudácie, vecné bremeno k časti pozemku

(1)	GP je tech. podklad právnych úkonov, verej. listín a iných listín a slúži aj ako podklad na vklad a záznam práv k nehnuteľnostiam. Údaje o pozemkoch, ktoré vzniknú na základe geom. plánu, sa zapíšu do katastra nehn. aj bez pr. úkonu na žiadosť vlastníka; tým nie sú dotknuté ustanovenia os. predpisu. 19)
(3)	GP sa vyhotovuje na základe výsledkov geodet, prác a obsahuje najmä graf. znázornenie nehnuteľnosti pred zmenou a po zmene s uvedením dovtedajších a nových parcelných čísel, druhov pozemkov a ich výmer, ako aj údaje o právach k nehnuteľnostiam.
(4)	GP môže vyhotoviť správa katastra; iná PO alebo FO vtedy, ak má živnosť podľa os. predpisu,20) alebo znalec z odboru geodézie a kartografie, ak bol ustanovený za znalca v súdnom konaní.
(6)	Ten, kto vyhotovil GP, a nemá osobitné oprávnenie vydané úradom, zabezpečí jeho overenie osobou, ktorá má oprávnenie na overovanie geom. plánov podľa os. predpisu.21)
(7)	Pre potreby katastra sa používa len geometrický plán overený aj správou katastra.
19	Evidovanie pozemkov, stavieb, bytov a nebytových priestorov
1	79/1996i"§27 -§30
§27
Evidovanie pozemkov
Pozemok sa eviduje
i)	v súbore popis, informácií parcelným číslom, výmerou, druhom pozemku, kódom charakteristiky nehn., ktorý sa skladá z kódu druhu chránenej nehnuteľnosti a z kódu spôsobu využívania nehnuteľnosti, číslom evidenčného listu, číslom listu vlastníctva, kódom vlastníckeho vzťahu, kódom umiestnenia pozemku, číslom mapového listu (číslom zmeny a poznámkou), kódom bonitovanej pôdno-ekol. jednotky, menom (názvom) vlastníka, držiteľa, nájomcu alebo inej opráv, osoby, jej adresou, sídlom, rodným číslom alebo identif. číslom organizácie, prípadne inými údajmi,
m)	v súbore geodetických informácií zobrazením na katastrálnej mape a na pracovnej mape alebo na mape určeného operátu, parcelným číslom a značkou druhu pozemku, prípadne inými údajmi.
§28
Evidovanie stavieb
(1)	Stavba sa eviduje
b)	v súbore popisných informácií súpisným číslom a kódom charakteristiky nehnuteľnosti,
c)	v súbore geodetických informácií zobrazením na katastrálnej mape a na pracovnej mape.
(2)	Stavby, ktoré sú zoskupené a slúžia na iné než obytné účely, a iné stavby, ktorým nebolo pridelené súpisné číslo alebo sa im súpisné číslo neprideľuje, sa evidujú
b)	v súbore popis, informácií osobitným spôsobom, napríklad opisným spôsobom s uvedením účelu ich využívania,
d)	v súbore geodet, informácií zobrazením na katastrálnej mape a na pracovnej mape s pridelením parcelného čísla.
§29 Evidovanie bytov
Byty sa evidujú v súbore popis, informácií číslom vchodu, číslom bytu a uvedením spoluvl. podielu na spoločných častiach a na spoločných zariadeniach domu vo vzťahu k pozemku, na ktorom je dom postavený, a k priľah. pozemku.
§30
Evidovanie nebytových priestorov
Nebytové priestory sa evidujú v súbore popisných informácií opisným spôsobom s uvedením čísla vchodu a čísla nebytového priestoru, s uvedením spoluvlastníckeho podielu na spoločných častiach a na spoločných zariadeniach domu vo vzťahu k pozemku, na ktorom je dom postavený, ak priľahlému pozemku.
20	Vyhotovovanie verejných listín a listín, ktoré nie sú verejnými listinami a poskytovanie iných údajov
2	KZ §68 - §69
§68
Verejnosť katastrálneho operátu
(2)	Kat. operát je verejný. Každý má právo doň nahliadať a robiť si z neho výpisy, odpisy alebo náčrty.
(3)	Pri nahliadaní do kat. operátu alebo pri poskytovaní osobných údajov z katastra sa osobné údaje sprístupňujú alebo poskytujú v rozsahu meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia a miesto trv. pobytu. Tento rozsah osobných údajov sa vzťahuje aj na zverejňovanie osobných údajov z kat. operátu.
(5)	Zverejňovať rodné číslo 21a) a údaj o cene ph. pozemkov a lesných pozemkov sa zakazuje.
(7)	Vlastníkovi nehnuteľnosti sa z kat. operátu sprístupní na nahliadnutie alebo sa poskytne na jeho žiadosť okrem osobných údajov uvedených v ods. 2 aj jeho rodné číslo a údaj o cene ph. pozemkov a lesných pozemkov.
(11)	Verejnosť zbierky listín [§ 8 ods. l písm. c)] je obmedzená a umožňuje sa len vlastníkom al. iným opráv, osobám, alebo osobe vykonávajúcej geodetické činnosti súvisiace s póz. úpravami podľa os. predpisu, ) alebo osobe, ktorá vyhotovuje geom. plány alebo vytyčuje hranice pozemkov, alebo osobe vykonávajúcej znaleckú činnosť v odbore geodézie, kartografie a katastra alebo osobe, ktorá vyhotovuje cenové mapy.
(12)	Údaje o cenách ph. pozemkov a lesných pozemkov sa poskytujú št. orgánom na budovanie ich infor. systémov alebo osobám, ktoré vyhotovujú cenové mapy.
§69
Poskytovanie údajov katastra
(3)	Správa katastra vyhotoví na požiadanie potvrdený výpis alebo potvrdenú kópiu zo súboru geodet, informácií, potvrdený výpis alebo potvrdenú kópiu zo súboru popis, informácií, z pozemkových kníh a zo železničnej knihy, ako aj identifikáciu parcely. Potvrdený výpis alebo kópia, ako aj identifikácia parcely sú verejné listiny. Potvrdený výpis alebo kópia z listu vlastníctva vydaná fyzickej osobe, ktorá je vlastníkom nehnuteľnosti, môže na jej žiadosť obsahovať okrem osobných údajov uvedených v § 68 ods. 2 aj jej rodné číslo.
(6)	SK nevyhotoví potvrdený výpis alebo kópiu z listu vlastníctva k nehnuteľnosti, na ktorej je vyznačená plomba podľa § 44 ods. 1; výpis alebo kópiu z listu vlastníctva s označením, že na liste vlastníctva je plomba o zmene práva k nehnuteľnosti správa katastra vydá vlastníkovi alebo inej opráv, osobe alebo osobe oprávnenej podľa os. predpisu. lob)
(8)	Správy katastrov vyhotovujú na požiadanie aj odpisy a kópie z kat. operátu, ktoré nie sú verej. listinami, a poskytujú aj ďalšie údaje. Odpis alebo kópia z kat. operátu, ktoré nie sú verej. listinami, vydaná fyzickej osobe, ktorá je vlastníkom nehnuteľnosti, môže na jej žiadosť obsahovať okrem osobných údajov uved. v § 68 ods. 2 aj jej rod. číslo.
(11)	Vybrané údaje podľa ods. 3 môže poskytnúť na požiadanie aj právnická osoba zriadená úradom na zabezpečovanie geodetických a kartografických činností.
(5) Vyhotovenie potvrdeného výpisu alebo kópie a identifikácie parcely, vyhotovenie odpisov a kópií, ktoré nie sú verej. listinami, ako aj poskytnutie ďalších údajov si môže vyžiadať každá osoba od ktorejkoľvek SK. Ak táto správa katastra nieje miestne príslušná, postúpi žiadosť miestne príslušnej správe katastra.
21	Družstvá a ich pozemky, Transformačný zákon
3	družstvá - majú pr. subjektivitu, zapisuje sa do OR, ich pr. postavenie upravuje OBZ a stanovy družstva
6	v mene družstva vystupuje jeho štatutárny orgán, ktorým je predstavenstvo a navonok za predstavenstvo koná predseda alebo podpredseda - stanovy môžu určiť, že bežnú činnosť organizuje riaditeľ
9	v súvislosti s transformáciou družstiev na súčasný model bol prijatý transformačný zákon 42/1992 o úprave majetkových vzťahov a vyporiadaní majetkových nárokov v družstvách:
a)	stavebné bytové družstvá - výstavbu bytov zabezpečoval štát svojimi stavebnými zložkami spolu so štátnou výstavbou najmä sídlisk
•	pozemky, na ktorých domy stáli, neboli často usporiadané
•	pr.  režim pozemkov  sa presunul  do  oblasti  voľného trhu,  byty v bytovom družstve sa začali presúvať do osobného vlastníctva členov družstva s tým, že bolo treba usporiadať aj vlastnícke podiely členov družstva k zastavaným pozemkom — tam, kde pozemky zastavané družstevnými    objektmi    patria    súkr.    vlastníkom,    pozemky    sa vlastníkom nevydávajú a ostáva im právo  vyžiadať  si  náhradné pozemky od Slovenského póz. fondu
b)	spotrebné a výrobné družstvá - mali tiež svoje stavby v niektorých prípadoch na pozemkoch vlastnícky právne neusporiadaných, vlastníkom vzniká právo na uzavretie nájomnej zmluvy
d)	poľnohospodárske   družstvá   -   v súčasnosti   3   skupiny   právnych pozemkových vzťahov:
1.	družstvá ako vlastníci pozemkov
2.	družstvá ako nájomníci pôdy
4.	užívanie združstevnenej pôdy členmi
2	do r. 1990 sa nerešpektovali oprávnenia vlastníkov pozemkov a pôda, ktorú mali občania, bola daná JRD do režimu družstevného užívania pozemkov a pri ost. družstvách (stavebné, spotrebné, výrobné) sa pôda riadila režimom užívania a správy podľa Hospodárskeho zákonníka
3	najmä stavebné bytové družstvá, ale aj ost. družstvá stavali nehnuteľnosti (objekty) na cudzích, právne nevysporiadaných pozemkoch
9	transf. zákon určil, že každý, koho pôda ku dňu účinnosti zákona o pôde 229/1991 (účinnosť 24.6.1991), bola v užívaní družstva a to bez rozdielu kvality pôdy a bez ohľadu na dĺžku užívania pôdy družstvom, každá táto osoba sa stala oprávnenou osobou voči družstvu s tým, že tieto opráv, osoby majú podiel na majetku družstva a tento podiel sa určuje podľa výmery pôdy užívanej družstvom
11	zákon  stanovil,  že  medzi  osoby,  ktoré  boli  oprávnené  na reštitúciu z titulu družstvom užívanej pôdy sa delí spolu 50 % majetku družstva, podľa počtu odpracovaných rokov sa delilo 20 % majetku družstva a za protiprávne užívaný živý a mŕtvy inventár sa delilo 30 % majetku družstva
12	podiel na majetku družstva je vyjadrený konkrétnou sumou v korunách,  nie percentuálne
15	výška    sumy,    ktorá    má    pripadnúť    oprávneným    osobám,    sa    určovala v transformačnom projekte
18	pre účely transformácie sa stala oprávnenou tá osoba, ktorá si uplatnila svoje právo (nároky) do 28.4.1992 stým, že svoj nárok (vlastníctvo) k pôde bolo potrebné doložiť aj určitým dokladom, táto lehota mala prekluzívny charakter 
20	o transformácii družstva sa rozhodovalo na spoločnom valnom zhromaždení s tým, že boli pozvané všetky oprávnené osoby, ktoré si uplatnili svoj nárok v lehote a na valnom zhromaždení sa schvaľoval transf. projekt a v ňom boli uvedené všetky opráv, osoby prihlásené v lehote, presná výška ich podielu na majetku družstva 
21	transf. zákon potom stanovil 2 formy vyporiadania sa s opráv, osobami (pokiaľ išlo o podiely):
1.	ak   opráv,   osoba   sa   stala   samostatne   hospodáriacim   roľníkom (súkromne podniká), tak družstvo bolo povinné jej vydať pôdu do 90 dní od  píš.   výzvy  a podiel  na majetku  družstva  sa jej  mal  vyplatiť v peniazoch, prípadne živý a mŕtvy inventár sa jej mal vydať in nátura
2.	vydanie podielnických listov - tieto mali byť vydané zvyšným osobám, ktoré sa nestali SHR a nepožiadali o vydanie pôdy
-    P L je CP, ktorý určoval výšku podielu opráv, osoby na majetku družstva vyjadrenú v peniazoch
PL sa mali zaregistrovať na stredisku CP s tým, že PL oprávňuje jeho majiteľa, aby bol prijatý na požiadanie za člena družstva alebo môžu byť predmetom obchodovania - majitelia od r. 2000 mohli požiadať o ich odkúpenie družstvom - družstvo ich malo vyplatiť
22	Cirkevné pozemky
2	pr. subjektivita cirkvi sa plne obnovila v súčasnom pr. systéme, teda aj z hľadiska PP sú cirkvi rovnoprávnymi subjektmi pr. vzťahov
4	308/1991 o slobode náb. viery a postavení cirkví a náboženských spoločností 
7	z majetkového   hľadiska je   dôležitý   zákon   298/1990   o   úprave   niektorých majetkových vzťahov rehoľných rádov a kongregácií - v prílohe sú vymenované nehnuteľnosti, ktoré sa vrátili rím-kat. cirkvi; bol prijatý preto, lebo zákon 229/1991 o pôde (všeobecný reštitučný predpis) upravoval reštitučné nároky FO nie PO 
10	zákon 218/1949 o hospodárskom zabezpečení cirkví a náboženských spoločností - všetka cirkevná pôda prešla pod správu št. orgánov; lesné pozemky prevzali organizácie št. lesov; ph. pôdu prevzali št. majetky alebo JRD/JZD 
13	snažil sa to napraviť zákon 282/1993 o zmiernení niektorých majetkových krívd spôsobených cirkvám a náb. spoločnostiam - rieši navrátenie vlastníckeho práva k nehnuteľným veciam, ktoré boli odňaté cirkvám alebo náb. spoločnostiam na základe rozhodnutí št. orgánov v období od 8.5.1945 (a u židov od 2.11.1938) do 1.1.1990; stanovuje pre uplatnenie reštitúcií prekluzívne lehoty
o	opráv, osobami sú cirkvi alebo náb. spoločo	nosti, ktoré sú registrované MK SR (štátom uznané)
o	povinnými sú tie osoby, ktoré mali v správe tento bývalý cirk. majetok —* oprávnená osoba mala vyzvať povinnú osobu na vydanie nehnuteľnosti do 31.12.1994, táto povinná osoba mala s oprávnenou do 90 dní uzavrieť dohodu o vydaní a v prípade, že táto 90 - dňová lehota nebola dodržaná, v ďalšej 15 - mesačo	nej lehote bolo možné podať žalobu na okresný súd 
o	reštitučo	nými titulmi boli napr. vyvlastnenie cirkevných nehnuteľností, uzavretie   zmluvy   v tiesni   za   nápadne   nevýhodných   podmienok, uzavretie zmluvy bez náhrady, prevzatie cirkevných nehnuteľností na základe    predpisov    I.    pozemkovej    reformy,    prípady    prevzatia nehnuteľností štátom bez pr. titulu 
15	pozemky alebo ich časti nemožno vydať, ak:
a)	na pozemku bol po prevode do vlastníctva štátu zriadený cintorín,
d)	pozemok bol po prechode alebo prevode do vlastníctva štátu alebo právnickej osoby zastavaný; ak bol pozemok zastavaný stavbou, ktorá slúži pre zariadenia telesnej kultúry, zdravotníctva a kultúry, na poskytovanie služieb sociálnej starostlivosti alebo sociálnych služieb na pracovnú rehabilitáciu a zamestnávanie zdravotne postih, osôb a na školské účely, nemožno vydať ani susediace pozemky slúžiace na tieto účely,
e)	na pozemku bola zriadená záhradková alebo chatová osada,
f)	na pozemku sú telovýchovné a športové zariadenia,
i)	slúžia na účely obrany štátu, ťažbu nerastov, alebo sú na území štátnej prírodnej rezervácie, chráneného náleziská, chráneného parku, záhrady a študijnej plochy, pásma hygienickej ochrany vodných zdrojov I. stupňa alebo chráneného prírodného výtvoru, alebo ak sú významným krajinným prvkom alebo sa nachádzajú v ochrannom pásme prírodných liečivých zdrojov a zdrojov prírodných minerálnych stolových vôd I. stupňa alebo vo vnútornom kúpeľnom území,
k)	k pozemku bolo zriadené právo osobného užívania v prípade, ak ide o pozemok, ktorý osoby nadobudli od štátu alebo ho takto užívajú aj so stavbou na pozemku v dobrej viere, že nejde o vlastníctvo cirkvi alebo náboženskej spoločnosti.
hnuteľná vec sa nevydá, ak ide o bývalé cirkevné matriky
23	Aktualizácia a obnova katastrálneho operátu, revízia údajov katastra
1	pr.  úprava pr. postavenia obcí je v zákone 369/1990 o obecnom zriadení -majetkom obcí sú:
1.	hnuteľné a nehnuteľné veci vo vlastníctve obce
2.	majetkové práva obce
3.	majetkové práva PO založených obcou
2	majetok obce sa má zhodnocovať a v nezmenenej podobe zachovať, darovanie je neprípustné ohľadom nehnuteľného majetku
3	do r. 1990 sa všetok majetok, ktorý slúžil obci, považoval za majetok štátu a obciam bol zverený prostredníctvom inštitútu správy národného majetku, až po r. 1990 sa obnovilo komunálne vlastníctvo, vlastníctvo obcí aj k pozemkom
4	pre   usporiadanie   komunálneho   vlastníctva   obce   (138/1991)   bolo   potrebné rozhodnúť, ktorý majetok štátu prejde do komunálneho vlastníctva
5	zákon 138/1991 o majetku obcí
o	upravuje pr. režim komunálneho Mu, spôsob hospodárenia obce s týmto Mom
o	do vlastníctva obcí prešli  z Mu  SR veci,  okrem hnuteľností patriacich orgánom miest. št. správy, ku ktorým patrilo právo hospodárenia nár. výborom
o	do vlastníctva obcí prešli pozemky, ku ktorým mali právo hospodárenia št. podniky, rozpočo	tové a príspevkové organizácie, drobné prevádzkarne nár. výborov, ku ktorým prešla zakladateľská al. zriaďovacia fcia na obec
o	do vlastníctva obcí prešli aj histor. radnice, ktoré boli vr. 1991 majetkom SR
o	vlastníctvom   obcí   sa  nestali  pozemky,   ktoré   môžu  byť  vo   výlučo	nom vlastníctve štátu (napr.  vodné toky), ako  aj  majetok škôl, školských a iných zariadení, účo	elové objekty občo	. vybavenosti, objekty tech. vybavenosti (vodovody, kanalizácie, plynovody,..)
o	obec môže zveriť svoj majetok do správy organizáciám, ktoré založila alebo zriadila - zásady hospodárenia s komunálnymi nehnuteľnosťami určo	uje obecné zastupiteľstvo, určo	uje najmä postup prenechávania tohto majetku do užívania (nájmu), zmluvné prevody komunálnych nehnuteľností (prevod vlastníckeho práva) podliehajú schváleniu obecným zastupiteľstvom - spory,    ktoré    vznikajú    v súvislosti    s prechodom    vlastníckeho    práva, majetkových práv a záväzkov, rozhodujú súdy
6	podľa zákona 180/1995 o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom do vlastníctva obce prešli aj tzv. neknihované pozemky, ktoré sa nachádzajú ku dňu 1.9.1995 v zastavanom území obce; avšak v prípade, že tieto neknihované pozemky sa nachádzali v extraviláne a boli v správe miestnych orgánov št. správy, vlastníctvo prešlo na štát
7	podľa zákona 503/2003 o navrátení vlastníctva k pozemkom od r. 2005 prechádzajú pozemky nezistených vlastníkov do vlastníctva obce
24	Správa nehnuteľného majetku štátu
1	po novembri 1989 boli zrušené všetky privilégiá št. vlastníctva a všetci vlastníci (teda aj štát) majú rovnaké práva a povinnosti, pokiaľ ide o pozemkové vlastníctvo (nehnuteľnosti)
4	v súčasnosti sa ako vlastník nehnuteľného Mu štátu uvádza SR a zároveň sa v KN eviduje správa majetku štátu - správca sa eviduje na evidenčnom liste 
7	do r. 1989 sa ako vlastník št. nehnuteľností zapisoval čsl. štát a súčasne sa uvádzal aj správca v evidencii nehnuteľností, ktorý mal tento majetok zverený do inštitútu správy národného majetku
9	v súčasnosti pozemky, ktoré sú vo vlastníctve štátu, sú zverené:
1.	Slovenskému póz. fondu
2.	FNM
4.	účelovým organizáciám a zariadeniam
3	v prípade, že štát má obchodný podiel v nejakej obeh. spoločnosti, potom štát vlastní podiely, no pôda je vo vlastníctve zapísanej obeh. spoločnosti podľa OBZ
SLOVENSKÝ POZEMKOVÝ FOND
•	zákon 330/1991 o pozemkových úpravách, usporiadaní póz. vlastníctva, póz. úradoch, póz. fonde a o póz. spoločenstvách
•	je právnickou osobou a zapisuje sa do podnikového registra
•	v súčasnosti   pr.   postavenie   SPF   upravuje   180/1995   o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom
•	plní úlohy 1. pri usporiadaní póz. vlastníctva v SR   2. pri reštitúciách postupuje reštituentom náhradné pozemky v prípade, že pôv. pozemok zákon neumožňuje vydať  3. dočasne spravuje aj pozemky nedoložených /nezistených vlastníkov - nedoložené vlastnícke právo (vlastník pozemku nevie svoje právo k pozemku dokázať)
•	fond nakladá s pozemkami vo vlastníctve štátu, ktoré mu boli zverené podľa príslušných zákonov a vystupuje vo vlastnom mene, a to aj pred súdmi a orgánmi verejnej správy, najmä pri pozemkových úpravách, o odňatí pozemkov z pôdneho fondu, pri vyvlastnení a pod.
6	správa nehnuteľnosti vo vlastníctve štátu - štát zveruje tento majetok do správy PO, uskutočňuje sa to na základe zmluvy o prevode správy - musí mať píš. formu, obsahuje najmä: určenie predmetu prevodu, deň prevodu správy a v prípade, že ide o odplatný prevod, aj dojednanú cenu
8	prevod nehnuteľného majetku štátu sa uskutočňuje na základe kúpnej zmluvy -
o	musí obsahovať aj dohodu o účo	ele, na ktorý bude majetok slúžiť a dohodu o splatnosti ceny, ktorá môže byť dojednaná najdlhšie v lehote 60 dní od platnosti kúpnej zmluvy
o	zákon 278/1993 o správe majetku štátu - dohodnutá kúpna cena musí byť zaplatená ešte pred podaním návrhu na vklad do katastra; 
o	návrh na vklad je oprávnený podať len správca nehnuteľného majetku štátu, nie jeho nadobúdateľ; 
o	ak nadobúdateľ nezaplatí kúpnu cenu najneskôr v posledný deň splatnosti, správca je povinný od kúpnej zmluvy odstúpiť
9	prevod nehnuteľného majetku štátu musí byť vždy odplatný, darovanie nieje možné 
10	na platnosť kúpnej zmluvy, predmetom ktorej je nehnuteľný majetok štátu, vyžaduje sa aj súhlas MFSR s kúpnou cenou
25	Reštitúcie podľa zákona o pôde
229/1991 o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému ph. majetku §1 - §6, §9, §13 +prednáška
1	vzťahuje sa na reštitúciu pôdy, ktorá tvorí:
o	ph. pôdny fond
o	lesný pôdny fond
o	súvisiace obytné, hosp. budovy
o	ost. stavby slúžiace ph. alebo lesnej výstavbe a vodnému hospodárstvu 
2	pôdu nebolo možné vydať devízovým cudzozemcom
3	oprávnenou osobou bola tá osoba, ktorej pozemky, prípadne iné veci prešli na štát, resp. inú PO od 25.2.1948 do 1.1.1990 a zároveň musela byť splnená podmienka št. občianstva a trv. pobytu na našom území
3	povinnými osobami sú štát alebo PO, ktoré veci podliehajúce reštitúcii mali v držbe s výnimkou podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a cudzích štátov
4	zákon ustanovil, že povinná osoba má naďalej hospodáriť na pôde, na ktorej sa uplatnil reštitučný nárok až do vydania fyzickej osobe s tým, že pod sankciou neplatnosti bol zakázaný prevod pozemkov, na ktoré bol uplatnený reštitučný nárok
5	reštitučné tituly: napr. výrok o prepadnutí majetku, veci, zhabaní veci v trestnom konaní, odňatie nehnuteľnosti bez náhrady, zmluva o darovaní uzavretá v tiesni, kúpna zmluva uzavretá za nápadne nevýhodných podmienok, vyvlastnenie bez náhrady, znárodnenie vykonané v rozpore s vtedy platnými predpismi, prípady, keď občan emigroval a nehnuteľnosť prepadla štátu (ak ich zanechal alebo ak ich previedol pred emigráciou)
1	zákon stanovil aj maximálne výmery, ktoré sa vydávali oprávneným osobám:
o	ph. pôda - max. 150 ha
o	dokopy ph. a lesná pôda mala mať max. 250 ha
2	nárok sa neuplatňoval u povinnej osoby, ale na pozemkovom úrade stým, že zároveň mala byť vyzvaná aj povinná osoba
3	60 - dňová lehota na uzavretie dohody o vydaní nehnuteľnosti - táto dohoda podliehala schváleniu pozemkovým úradom - ak póz. úrad dohodu neschválil, bolo možné podať žalobu na súd
2	ak neuzavreli do 60 dní dohodu, o reštitučnom nároku rozhodol pozemkový úrad, tiež bolo možné podať opravný prostriedok na súd
3	zákon stanovil aj prípady, kedy nebolo možné vydať reštituentom pôvodné pozemky (na pozemku bolo zriadené právo osobného užívania, alebo bola zriadená chatová záhradkárska osada, telovýchovné, kultúrne, zdravotné zariadenie,...) -vtom prípade sa oprávnenej osobe poskytovali porovnateľné pozemky spravidla v tej istej obci - tieto pozemky poskytoval slovenský pozemkový fond a ak oprávnená osoba nesúhlasila, tak sa vyplatila peňažná náhrada
4	lehota na uplatnenie nároku na póz. úrade bola stan. do 31.12.1992 stým, že dôkazy o vlastníctve bolo možné predkladať až do konca r. 1995 v správnom konaní
5	bolo možné si uplatniť:
1.	vrátenie pozemkov
2.	náhradu za trvalé porasty
3.	náhradu za živý a mŕtvy inventár
4.	peňažnú náhradu
§1
Rozsah pôsobnosti zákona 229/1991
(1)	Zákon sa vzťahuje na
a)	pôdu, ktorá tvorí PPF al. do neho patrí, a v rozsahu ustan. týmto zák. aj na pôdu, ktorá tvorí LPF,
c)	obytné budovy, hosp. budovy a iné stavby patriace k pôvodnej ph. usadlosti, včítane zastavaných pozemkov,
e)	obytné a hosp. budovy a stavby slúžiace ph. a lesnej výrobe al. s ňou súvisiacemu vôd. hospodárstvu včít. zastavaných pozemkov,
f)	iný ph. majetok uvedený v § 20.
(2)	Zákon upravuje práva a povinnosti vlastníkov, pôvodných vlastníkov, užívateľov a nájomcov pôdy, ako aj pôsobnosť štátu pri úprave vlastníckych a užívacích práv k pozemkom.
(3)	Pokiaľ tento zákon neust. inak, spravujú sa právne vzťahy k majetku uvedenému v odseku l osobitnými predpismi.
Základné ustanovenia
§2
(1)	Okrem vlastníka majú právo užívať pôdu iné osoby len na základe zmluvy uzavretej s vlastníkom alebo na základe zmluvy uzavretej s póz. fondom, ak nieje zákonom ustanovené inak alebo, pri náhradných pozemkoch pridelených fyzickej osobe do bezplatného náhradného užívania do vykonania póz. úprav, 2a) na základe zmluvy s touto osobou.
(3)	Vlastník pozemkov je vlastníkom porastov, ktoré na ňom vzišli; tým nieje dotknuté vlastnícke právo ph. družstiev k porastom na pozemkoch ich členov podľa predpisov o poľnohospodárskom družstevníctve. 3) Pri pozemkoch daných zmluvne do užívania je vlastníkom porastov užívateľ, pokiaľ sa s vlastníkom nedohodne inak.
§3
Pôdu nemožno previesť do vlastníctva cudzozemcov, 4) ak osobitný zákon neustanovuje inak. 4a)
§4
Oprávnené osoby
(3)	Oprávnenou osobou je štátny občan Českej a Slovenskej FR, ktorý má trv. pobyt na jej území a ktorého pôda, budovy a stavby patriace k pôvodnej ph. usadlosti prešli na štát alebo na iné právnické osoby v dobe od 25. februára 1948 do 1. januára 1990 spôsobom uvedeným v § 6 ods. 1.
(6)	Ak osoba, ktorej nehnuteľnosť prešla v dobe od 25. februára 1948 do 1. januára 1990 do vlastníctva štátu alebo inej PO v prípadoch uvedených v § 6, zomrela pred uplynutím lehoty uvedenej v § 13 alebo ak bola pred uplynutím tejto lehoty vyhlásená za mŕtvu, sú opráv, osobami, pokiaľ sú št. občanmi Českej a Slov. FR a majú trv. pobyt na jej území, FO v tomto poradí:
d)	dedič zo závetu, ktorý bol predložený pri dedičskom konaní, ktorý nadobudol celé dedičstvo,
l)	dedič zo závetu, ktorý nadobudol vlastníctvo, ale iba v miere zodpovedajúcej jeho dedičskému podielu; to neplatí, ak dedičovi podľa závetu pripadli len jednotl. veci alebo práva; ak bol dedič závetom ustanovený len k určitej časti nehnuteľnosti, na ktorú sa vzťahuje povinnosť vydania, je oprávnený iba k tejto časti nehn.,
m)	deti a manžel osoby uvedenej v odseku l, všetci rovným dielom; ak dieťa zomrelo pred uplynutím lehoty uvedenej v § 13, sú na jeho mieste oprávnenými osobami jeho deti, a ak niektoré z nich zomrelo, jeho deti,
o)	rodičia osoby uvedenej v odseku l,
p)	súrodenci osoby uvedenej v odseku l, a ak niektorý z nich zomrel, sú na jeho mieste oprávnenými jeho deti.
(3)	V príp. uvedených v § 6 ods. l písm. j) sú opráv, osobami osoby tam uvedené; ustan. ods. 2 písm. c) až e) platia obdobne.
§4a
(1)	Pri presadzovaní nároku sú dotknuté orgány štátnej správy a právnické osoby, na ktoré prešlo vlastnícke alebo užívacie právo, povinné poskytnúť tomu, kto tvrdí, že je oprávnenou osobou, pomoc najmä tým, že jej poskytujú výpisy z evidencie a kópie listín, ako aj iné prostriedky, ktoré môžu prispieť na objasnenie veci.
(3)	Ak osoba uvedená v odseku l nemôže jednoznačne preukázať svoj nárok výpisom z úradnej evidencie, zapíše ju pozemkový úrad ako domnelého vlastníka.
(4)	Na základe žiadosti domnelého vlastníka pozemkový úrad svojím rozhodnutím môže uznať vlastníctvo k pozemkom, porastom a inému majetku tejto osobe, ak domnelý vlastník:
c)	predloží rozhodnutie o dedičstve alebo zmluvu, ktorou dokladá vlastnícke práva, doklad o zmluve alebo doklad o inom právnom úkone o nadobudnutí vlastníctva touto osobou alebo jej právnym predchodcom, ak nedošlo k právne účinnému prevodu len pre nedostatok zápisu do pozemkovej knihy,
e)	preukáže, že v skutočnosti došlo k deľbe užívania nehnuteľností medzi spoluvlastníkmi alebo k výmene pozemkov, a k prevodu nedošlo len preto, že nebol zachovaný predpísaný úradný postup,
g)	preukáže, že sám alebo jeho právny predchodca mali pozemky, porasty alebo iný majetok v držbe a doklad o vlastníctve nemôže predložiť pretože buď nebolo realizované zápisové konanie, alebo došlo k strate alebo poškodeniu alebo zničeniu katastrálnych alebo pozemkových operátov.
§5
Povinné osoby
(1)	Povinnými osobami sú štát alebo PO, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona nehnuteľnosť držia, s výnimkou
e)	podnikov so zahr. majetkovou účasťou a obeh. spoločností, ktorých spoločníkmi alebo účastníkmi sú výhradne FO. Táto výnimka neplatí, ak ide o veci nadobudnuté od právnických osôb po l. októbri 1990,
f)	cudzích štátov.
(2)	Osobou, ktorá nehnuteľnosť podľa odseku l drží, sa rozumie
d)	právnická osoba, ktorá mala ku dňu účinnosti tohto zákona k nehnuteľnosti vo vlastníctve Českej a Slovenskej FR, ČR alebo SR právo hospodárenia alebo právo trvalého užívania,
e)	pri ostatných nehnuteľnostiach ich vlastník.
(3)	Povinná osoba je povinná s nehnuteľnosťami až do ich vydania oprávnenej osobe nakladať so starostlivosťou riadneho hospodára, 4b) odo dňa účinnosti tohto zákona nemôže tieto veci, ich súčasti a príslušenstvo previesť do vlastníctva iného. Také právne úkony sú neplatné. Právo na náhradu škody, ktorú povinná osoba spôsobí oprávnenej osobe porušením týchto povinností, zostáva ustanovením § 28 nedotknuté.
§6
Vydanie nehnuteľnosti
(1) Oprávneným osobám sa vydajú nehnuteľnosti, ktoré prešli na štát alebo na inú právnickú osobu v dôsledku
a)	výroku o prepadnutí majetku, prepadnutí veci alebo zhabaní veci v trestnom konaní, prípadne v trestnom konaní správnom podľa prvších predpisov, ak bol výrok zrušený podľa osobitných predpisov, 5)
d)	odňatia bez náhrady postupom podľa zákona č. 142/1947 Zb. o revízii prvej pozemkovej reformy alebo podľa zákona č. 46/1948 Zb. o novej pozemkovej reforme,
h)	postupu podľa § 453a Obč. zákonníka alebo podľa § 287a zákona č. 87/1950 Zb. o trestnom konaní súdnom (trestný poriadok) v znení zákona č. 67/1952 Zb.,
j)	odňatia bez náhrad postupom podľa zákona SNR č. 81/1949 Zb. SNR o úprave právnych pomerov pasienkového majetku bývalých urbárnikov, komposesorátov a podobných útvarov,
m)	odňatia bez náhrady postupom podľa zákona SNR č. 2/1958 Zb. SNR o úprave pomerov a obhospodarovaní spoločne užívaných lesov bývalých urbarialistov, komposesorátov a podobných útvarov,
o)	vyhlásenia a zmluvy o postúpení pohľadávok pre prípad vysťahovania (tzv. renunciačné vyhlásenie),
s)	toho, že občan zdržiavajúci sa v cudzine nehnuteľnosť zanechal na území republiky alebo ktorého M prešiel na štát podľa z. č. 183/1950 Zb. o Mu zanechanom na úž. ČSR osobami ktoré optovali pre ZSSR a presídlili na jeho územie, h) zmluvy o darovaní nehnuteľnosti uzavretej.darcom v tiesni,
i) dražobného konania uskutočneného na úhradu pohľadávky štátu,
j) súdneho rozhodnutia, ktorým sa vyhlásila za neplatnú zmluva o prevode majetku, ktorou občan pred odchodom do cudziny previedol vec na iného, ak dôvodom neplatnosti bolo opustenie republiky, prípadne uznanie takejto zmluvy účastníkmi za neplatnú; v takom prípade je oprávnenou osobou nadobúdateľ podľa uvedenej zmluvy, a to aj pokiaľ táto zmluva nenadobudla účinnosť,
k) kúpnej zmluvy uzavretej v tiesni za nápadne nevýhodných podmienok,
1) odmietnutia dedičstva v dedičskom konaní urobeného v tiesni,
m) vyvlastnenia za náhradu, pokiaľ nehnuteľnosť existuje a nikdy neslúžila účelu, na ktorý bola vyvlastnená,
n) vyvlastnenia bez vyplatenia náhrady,
o) znárodnenia vykonaného v rozpore s vtedy platnými zákonnými predpismi alebo bez vyplatenia náhrady,
p) prevzatia nehnuteľností bez právneho dôvodu,
r) politickej perzekúcie 6) alebo postupu porušujúceho všeobecne uznávané ľudské práva a slobody, 7)
s) odovzdania do vlastníctva družstva podľa osobitných predpisov, 8)
t) prikázania do užívania právnickej osoby na základe zákona č. 55/1947 Zb. o pomoci roľníkom pri uskutočňovaní ph.
výrobného plánu alebo vládneho nariadenia č. 50/1955 Zb. o niektorých opatreniach na zabezpečenie ph. výroby,
u) prevodu na štát spoločne užívaných singulárnych lesov a lesných družstiev, pokiaľ členmi družstva boli aj fyzické
osoby. Na prevzatie toho majetku sa použijú os. predpisy, 5a)
v) prechodu na štát podľa os. predpisu, 11) ak sa nachádzajú na území vojen, obvodu Javorina;5b) § 11 ods. l písm. g)
sa nepoužije.
(6)	Obdobne sa postupuje aj v prípadoch, keď fyzickým osobám vznikol nárok na vyňatie ph. majetku z konfiškácie podľa os. predpisov. 9) Za osoby, ktorým vznikol nárok na vyňatie ph. majetku z konfiškácie podľa os. predpisov, 9) treba považovať na účely tohto zákona aj štátnych občanov Českej a Slovenskej FR, ktorí majú trvalý pobyt na území Českej a Slovenskej FR a ktorým sa skonfiškoval 9a) ph. majetok a neboli odsúdené podľa os. predpisov. 9b) Pokiaľ tento majetok bol už pred rozhodným obdobím pridelený v rámci predpisov o pozemkových reformách, rieši sa nárok týchto oprávnených osôb podľa § 12, ak došlo k odňatiu prídelu postupom uvedeným v odseku 1.
(7)	Pôdu, ktorá prešla na štát alebo inú PO podľa ods. l a 2 a podľa os. predpisu, 9c) možno vydať každej opráv, osobe vo výmere najviac 150 ha ph. pôdy alebo 250 ha všetkej pôdy. Obdobne sa postupuje aj v prípadoch, ak opráv, osobe vznikol ďalší nárok na vydanie nehnuteľnosti po opráv, osobe, ktorá zomrela alebo bola vyhlásená za mŕtvu.
(9)	Opráv, osoba je povinná po vydaní nehnuteľnosti zaplatiť štátu nedoplatok prídelovej ceny, za ktorú ju pôvodne získala; obdobne je povinná vrátiť kúpnu cenu alebo náhradu, ktorú jej štát alebo iná právnická osoba pri prevode nehnuteľnosti vyplatila. Lehotu na zaplatenie určí pozemkový úrad.
(11)	Pokiaľ viazli na nehnuteľnosti ku dňu prevzatia štátom pohľadávky peňažných ústavov, zabezpečené na nehnuteľnosti a vyporiadané podľa osobitných predpisov, uhradí oprávnená osoba sumu, ktorú štát takto vyporiadal.
(13)	Ak nehnuteľnosti prešli do vlastníctva obce, má oprávnená osoba právo podľa tohto zákona voči obci.
(14)	Ak nehnuteľnosť vydá iná osoba než štát, vznikne tejto osobe nárok na vrátenie kúpnej ceny, ktorú zaplatila pri kúpe nehnuteľnosti. Tento nárok sa musí uplatniť na príslušnom orgáne štátnej správy republiky.
§9
(1)	Nárok uplatní oprávnená osoba na pozemkovom úrade a zároveň vyzve povinnú osobu na vydanie nehnuteľnosti. Povinná osoba uzavrie s oprávnenou osobou do 60 dní od podania výzvy dohodu o vydaní nehnuteľnosti.
(2)	Dohoda podlieha schváleniu pozemkovým úradom formou rozhodnutia vydaného v správnom konaní.
(4)	Rozhodnutie pozemkového úradu o neschválení dohody preskúma na návrh účastníka súd. 9d)
(5)	Ak k dohode podľa odseku l nedôjde, rozhodne o vlastníctve oprávnenej osoby k nehnuteľnosti pozemkový úrad.
(6)	Pokiaľ je to nevyhnutne potrebné, môže pozemkový úrad zriadiť alebo zrušiť na prevádzanej nehnuteľnosti vecné bremeno, prípadne uložiť iné opatrenia na ochranu životného prostredia alebo dôležitých záujmov iných vlastníkov.
(8)	K nehnuteľnostiam vydaným podľa § 6 ods. l písm. v) vzniká v prospech povinnej osoby vecné bremeno tak, aby určenie nehnuteľnosti na obranu štátu ostalo zachované. Podkladom na vykonanie záznamu o vzniku vecného bremena v katastri nehnuteľností je rozhodnutie okresného úradu podľa odseku 2.
(9)	Proti rozhodnutiu pozemkového úradu podľa odsekov 4 až 6 možno podať opravný prostriedok na súd.
§13
Lehoty na uplatnenie nároku
(1) Právo na vydanie nehnuteľnosti podľa § 6 môže opráv, osoba uplatniť do 31. decembra 1992. V prípade uvedenom v § 6 ods. l písm. a) začne 18-mesačná lehota plynúť až odo dňa právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bol výrok zrušený, ak dôjde k tomuto rozhodnutiu po dátume účinnosti tohto zákona. Neuplatnením práva v lehote právo zanikne. Lehoty na predkladanie píš. dôkazov v konaní pred póz. úradom sa spravujú všeob. predpismi o správ, konaní.
(4)	Ak nehnuteľnosť bola vydaná podľa § 9, môžu osoby, ktorých nároky uplatnené v lehote uvedenej v odseku l neboli uspokojené, tieto nároky uplatniť na súde voči osobám, ktorým bola nehnuteľnosť vydaná, do šiestich mesiacov odo dňa skončenia lehoty uvedenej v odseku l .
(5)	Právo na vydanie nehnuteľnosti podľa § 6 ods. l písm. v) môže oprávnená osoba uplatniť do 3 1. decembra 2004. Neuplatnením práva v lehote právo zanikne.
26	Zmiernenie následkov niektorých majetkových krívd, mimosúdne rehabilitácie
1	403/1990 §1, §2, §3 ods.l, §4, §5, §10j9T§2Ó -87/1991 §l-§8
2	pod pojmom reštitúcia poz. vlastníctva rozumieme výsledný stav na strane oprávnenej osoby, ktorá sa za podmienok stanovených v rest. predpisoch stala vlastníkom nehnuteľnosti alebo jej bola poskytnutá fin. náhrada s cieľom zmierniť niektoré majetkové krivdy, ku ktorým došlo v období presne stanovenom v zákone
403/1990 o zmiernení následkov niektorých majetkových krívd
1	oproti iným rest. predpisom sa vzťahoval aj na devízových cudzozemcov
2	vzťahoval sa na zmiernenie majetkových krívd, ktoré boli spôsobené FO alebo PO s tým, že táto krivda má spočívať v odňatí vlastníckeho práva k nehnuteľným alebo hnuteľným  veciam  a k tomuto  odňatiu malo  dôjsť po  r.   1956  na základe znárodňovacích   výmerov   ministerstiev   -   tieto   výmery   sa   odvolávali   na znárodňovacie predpisy z r. 1948
3	toto zmiernenie malo spočívať:
a)	vo vydaní veci in nátura súkromnej FO alebo PO, ktorej bola táto vec odňatá
b)	alebo vyplatením peň. náhrady
d)	alebo  vo  vydaní  rozdielu  alebo  doplatku - hodnota,  ktorá mala byť rozdielom medzi kúpnou cenou a fin. náhradou, ktorá mala byť skutočne vyplatená
2	na vydanie veci alebo zaplatenie mala opráv, osoba vyzvať povinnú osobu v lehote 6 mes. odo dňa účinnosti - 1.11.1990 stým, že oprávnená a pov. osoba mali najneskôr v lehote 30 dní uzavrieť dohodu o vydaní veci al. o zaplatení peň. náhrady
1	jednalo sa o prekluzívne lehoty - nároky zanikli, pokiaľ v 30 - dňovej lehote nebola uzavretá dohoda, oprávnená osoba mohla podať žalobu na okresný súd
§ l zákona 403/1990
Zákon sa vzťahuje na následky Mových krívd spôsobených fyzickým a súkromným právnickým osobám odňatím vlastníc. práva k nehnuteľným, prípadne hnut. veciam podľa vládneho nariadenia č. 15/1959 Zb. o opatreniach týkajúcich sa niekt. vecí užívaných organizáciami socialistického sektoru, podľa zákona č. 71/1959 Zb. o opatreniach týkajúcich sa niektorého súkromného domového majetku, a znárodnením zoštátnením na základe výmerov niektorých odvetvových ministerstiev, vydaných po roku 1955 a odvolávajúcich sa na znárodňovacie predpisy z roku 1948. 1) Za odňatie vlastníc. práva podľa tohto zákona sa považuje aj prechod vlastníckeho práva na základe kúpnej zmluvy podľa § 4 ods. l a 2 vládneho nariadenia č. 15/1959 Zb.
§2
Zmiernenie následkov Mových krívd podľa tohto zákona spočíva vo vydaní veci fyzickej alebo súkromnej právnickej osobe, ktorej bola odňatá (ďalej len "vlastník") na základe predpisov uvedených v § l, v poskytnutí peňažnej náhrady (§ 14) alebo vo vydaní kúpnej ceny (§ 15) alebo v doplatku rozdielu medzi peňažnou náhradou a kúpnou cenou (§ 16).
Ďalšie oprávnené osoby
(1) Ak vlastník zomrel al. ak bol vyhlásený za mŕtveho, vydá sa odňatá vec ďalším opráv, osobám v tomto poradí:
c)	dedič zo závetu, ak sa dožil dňa účinnosti tohto zákona;
f)	deti vlastníka a jeho manžel, ktorý žije ku dňu účinnosti tohto zákona; ak niektoré z detí vlastníka v deň účinnosti tohto zákona nieje nažive, sú na jeho mieste opráv, osobami jeho deti, a ak nieje nažive niektoré z nich, jeho potomci;
h)	rodičia vlastníka, ak nie sú nažive osoby uvedené pod písmenom b), ktorí sa dožili dňa smrti vlastníka;
j)	súrodenci, ktorí žijú ku dňu účinnosti tohto zákona.
V príp., že niektorý zo súrodencov ku dňu účinnosti tohto zák. nežije, sú opráv.osobami na jeho mieste jeho žijúce deti.
§4
(5)	Vydanie podľa § 2 a 3 sa týka vecí, ktoré držali ku dňu účinnosti tohto zákona právnické osoby (ďalej len "povinná osoba"), s výnimkou cudzích štátov, podnikov so zahr. majetkovou účasťou 2) a obeh. spoločností, 3) ktorých spoločníkmi sú výhradne FO. Táto výnimka však neplatí, ak ide o veci nadobudnuté od PO po l .októbri 1990.
(6)	Povin. osobami sú aj FO, ktoré nadobudli vec od štátu, ktorý získal oprávnenie s ňou nakladať za okolností uved. v § l zákona, a to v príp., keď tieto osoby nadobudli vec buď v rozpore s vtedy platnými predpismi, al. na základe protipr. zvýhodnenia osoby nadobúdateľa, ďalej aj osoby blízke týmto osobám, pokiaľ na ne tieto osoby vec previedli.
§5
(1)	Povinná osoba je povinná neodkladne vydať vec oprávnenej osobe na jej písomnú výzvu.
(2)	Povinná osoba a opráv, osoba spíšu dohodu o vydaní veci a o vzájomnom vyporiadaní nárokov podľa tohto zákona.
(4)	Ak je predmetom dohody o vydaní veci nehnuteľnosť, použije sa § 133 ods. 2 Občianskeho zákonníka.
(5)	Pokiaľ povinná osoba svoje povinnosti nesplní, oprávnená osoba môže uplatniť svoje nároky na súde.
§10
(2)	Vec sa vydá oprávnenej osobe v stave, v ktorom sa nachádza ku dňu uzavretia dohody. Ak povinná osoba dojednala pred týmto dňom zmluvu o dodávke stavebných prác, o rekonštrukcii alebo o modernizácii vydávanej nehnuteľnosti, prípadne inú zmluvu týkajúcu sa vydávanej veci, musí dohoda obsahovať dojednanie o tom, či a v akom rozsahu preberá oprávnená osoba práva a záväzky z tejto zmluvy.
(3)	Ak je vydávaná stavba oproti svojmu stavu v dobe odňatia znehodnotená do tej miery, že ju nemožno užívať pre potreby bývania, výroby, obchodu al. i.služieb bez okamžitej stav. úpravy, prislúcha opráv, osobe aj peň. náhrada (14).
(9)	Ak ide o stavbu, ktorá bola podstatne zhodnotená tak, že jej cena určená ku dňu uzavretia dohody a určená postupom uvedeným v § 19a prevyšuje náhradu podľa § 14 ods. l, je na vôli oprávnenej osoby, či sa rozhodne pre túto náhradu alebo či vyzve povinnú osobu na vydanie nehnuteľnosti a uhradí príslušnému ministerstvu pre správu nár. majetku a jeho privatizáciu rozdiel medzi takto určenou cenou a náhradou podľa § 14 ods. 1. Povinná osoba je povinná vydať vec do 30 dní po oznámení výšky jej zhodnotenia príslušným ministerstvom pre správu národného majetku a jeho privatizáciu v prípade, že sa oprávnená osoba rozhodne pre jej vydanie.
(10)	Pozemok, na ktorom je umiestnená stavba, ktorá bola zriadená až po prevzatí pozemku štátom, sa nevydáva; oprávnenej osobe prislúcha peňažná náhrada (§ 14).
(11)	Pov. osoba je povinná vydať pozemok, na kt. bola umiestnená zaniknutá stavba, pokiaľ nejde o prípad podľa ods. 4.
(12)	Pozemok, ku kt. bolo zriadené právo osobného užívania, sa nevydáva; opráv, osobe prislúcha peň. náhrada (§ 14).
§19
(1) Na vydanie veci (§ 5) alebo kúpnej ceny (§ 15) môže oprávnená osoba povinnú osobu vyzvať do 6 mesiacov odo dňa účinnosti tohto zákona, inak jej nárok zaniká.
(2)	Povinná osoba je povinná uzavrieť dohodu s oprávnenou osobou a vydať jej vec alebo kúpnu cenu najneskôr do 30 dní po uplynutí lehoty uvedenej v odseku l alebo v lehote uvedenej v § 10 ods. 3.
(3)	V lehote uvedenej v odseku l môže oprávnená osoba vyzvať príslušné ministerstvo pre správu národného majetku a jeho privatizáciu na poskytnutie náhrady podľa § 14 alebo na vydanie kúpnej ceny podľa § 15, prípadne na doplatenie rozdielu podľa 16.
(5)	Príslušné ministerstvo pre správu národného majetku a jeho privatizáciu je povinné sumy podľa odseku 3 vyplatiť najneskôr do jedného roka po tom, čo výzvu dostalo.
§20
Tento zákon sa vzťahuje aj na devízového cudzozemca, pokiaľ vec, ktorá by sa mala previesť do jeho vlastníctva, nebola vyporiadaná medzištátnymi majetkovoprávnymi dohodami.
Zákon 87/1991 o mimosúdnych rehabilitáciách
2	vzťahuje sa na zmiernenie niektorých Mových krívd, ku ktorým došlo obč.- právnymi, správnymi, prac.-právnymi aktami v období 25.2.1948 - 1.1.1190 v rozpore s dokumentmi o zákl. ľudských právach
1	nevzťahuje sa na zmiernenie krívd, ku ktorým došlo prevzatím ph. pôdy vrátane súvisiacich obytných, hospodárskych budov, ani sa nevzťahuje na prevzaté lesné pozemky a vodné plochy
3	zmiernenie následkov spočíva:
a)	vo vydaní veci in nátura
b)	poskytnutí peň. náhrady
c)	zrušení niektorých administratívnych aktov
2	reštitúciu si mohla uplatniť osoba, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu s tým, že ako podmienka sa od opráv, osoby vyžadovalo št. občianstvo a trv. pobyt na našom území
3	povinná osoba: štát alebo PO, ktoré tieto veci majú v držbe
4	oprávnená osoba mala dať písomnú výzvu povinnej osobe na vydanie veci a povinnosťou oprávnenej osoby bolo uviesť vo výzve aj spôsob prevzatia veci štátom
9	na podanie výzvy bola určená 6 - mesačná lehota od účinnosti zákona 87/91, účinnosť od 1.4.1991
10	povinná osoba mala uzavrieť s opráv, osobou dohodu o vydaní veci alebo o poskytnutí peň. náhrady - v prípade, že v tejto lehote (30 dní) dohoda uzavretá nebola, oprávnená osoba si mohla uplatniť svoj nárok súdnou cestou do l roka (preklúzia na podanie žaloby)
§ l zákona 87/1991
(5)	Zákon sa vzťahuje na zmiernenie následkov niektorých majetkových a iných krívd, ktoré vznikli občianskoprávnymi a pracovnoprávnymi úkonmi a správnymi aktmi, urobenými v období od 25. februára 1948 do 1. januára 1990 (ďalej len "rozhodné obdobie") v rozpore so zásadami demokratickej spoločnosti, rešpektujúcej práva občanov vyjadrené Chartou OSN, VDĽP a nadvädzujúcimi mn. paktmi o obč., polil, hosp., soc. a kult. právach. 1)
(6)	Zákon tiež upravuje podmienky uplatňovania nárokov vyplývajúcich zo zrušených výrokov o treste prepadnutia majetku, prepadnutia veci alebo zhabania veci, ako aj spôsob náhrady a rozsah týchto nárokov. 2)
(7)	Tento zákon sa nepoužije na zmiernenie krívd, ktoré sú predmetom úpravy osobitného zákona. 3)
(9)	Tento zákon sa nepoužije na zmiernenie krívd, ktoré vznikli prevzatím poľnohospodárskej pôdy využívanej na poľnohospodársku výrobu, včítane súvisiacich obytných a hospodárskych budov, lesnej pôdy a vodných plôch.
(11)	Tento zákon nemožno použiť pre prípady, keď majetok získali v čase neslobody osoby štátne nespoľahlivé alebo v dôsledku rasovej perzekúcie.
OBLASŤ OBČIANSKOPRÁVNYCH A SPRÁVNYCH VZŤAHOV
§2
(1)	Zmiernenie následkov majetkových a iných krívd spôsobených občianskoprávnymi úkonmi, správnymi aktmi alebo inými protiprávnymi postupmi, ku ktorým došlo v rozhodnom období, spočíva vo vydaní veci alebo v poskytnutí fin. náhrady alebo v zrušení niektorých správnych aktov, prípadne v úpravách v oblasti sociálneho zabezpečenia,
a)	ak je to v zákone výslovne ustanovené,
b)	ak k nim došlo na základe ustanovení právnych predpisov, ktoré tento zákon zrušuje, alebo
c)	ak bol dôsledkom politickej perzekúcie alebo postupu porušujúceho všeobecne uznávané ľudské práva a slobody.
(2)	Politickou perzekúciou sa na účely tohto zákona rozumie postihnutie osôb, ktoré vzniklo
c)	v priamej súvislosti s ich demokraticky motivovaným polit. a spoločenským konaním a obč. postojmi, alebo
e)	ako dôsledok ich príslušnosti k určitej sociálnej, náboženskej, majetkovej alebo inej skupine alebo vrstve.
(3)	Postupom porušujúcim všeobecne uznávané ľudské práva a slobody sa na účely tohto zákona rozumie také konanie, ktoré je v rozpore so zásadami uvedenými v § l ods. l zákona. V prípade, že k odňatiu vlastníckeho práva podľa predpisov o znárodnení z rokov 1 945 až 1 948 došlo v rozhodnom období bez toho, aby bola poskytnutá príslušná náhrada, vzniká osobám oprávneným podľa tohto zákona nárok, ktorý možno uplatniť podľa os. zákona. 4)
OBČIANSKOPRÁVNE VZŤAHY
§3
Oprávnené osoby
(3)	Oprávnenou osobou je fyzická osoba, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu v prípadoch uvedených v § 6 zákona, pokiaľ je štátnym občanom Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a má trvalý pobyt na jej území.
(6)	Ak osoba, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu v prípadoch uvedených v § 6, zomrela pred uplynutím lehoty uvedenej v § 5 ods. 2, alebo ak bola pred uplynutím tejto lehoty vyhlásená za mŕtvu, sú opráv, osobami, pokiaľ sú št. občanmi Českej a Slovenskej FR a majú trv. pobyt na jej území, fyzické osoby v tomto poradí:
d)	dedič zo závetu, ktorý bol predložený pri dedičskom konaní, ktorý nadobudol celé dedičstvo,
m)	dedič zo závetu, ktorý nadobudol časť dedičstva, ale iba v miere zodpovedajúcej jeho dedičskému podielu; to neplatí, ak dedičovi podľa závetu pripadli len jednotlivé veci alebo práva; ak bol dedič závetom ustanovený len k určitej časti veci, na ktorú sa vzťahuje povinnosť vydania podľa § 6, je oprávnený iba k tejto veci,
n)	deti a manžel osoby, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu v príp. uvedených v § 6, všetci rovným dielom; ak dieťa zomrelo pred uplynutím lehoty uvedenej v § 5 ods. 2, sú na jeho mieste opráv, osobami jeho potomci, a ak niektorý z nich zomrel, jeho deti,
p)	rodičia osoby, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu v prípadoch uvedených v § 6,
q)	súrodenci osoby, ktorej vec prešla do vlastníctva štátu v prípadoch uvedených v § 6, a ak niektorý z nich zomrel, sú na jeho mieste oprávnené jeho deti.
(3)	V príp. uvedených v § 6 ods. l písm. f) sú opráv.osoby tam uvedené; ustanovenie ods.2 písm. c) až e) platí obdobne.
Povinné osoby
(1)	Povinnými osobami sú štát alebo právnické osoby, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona vec držia, s výnimkou
e)	podnikov so zahr. majetkovou účasťou a obeh. spoločností, ktorých spoločníkmi alebo účastníkmi sú výhradne fyzické osoby. Táto výnimka však neplatí, ak ide o veci nadobudnuté od PO po 1. októbri 1990,
f)	cudzích štátov.
(2)	Pov. osobami sú tiež FO, ktoré nadobudli vec od štátu, ktorý získal oprávnenie s ňou nakladať za okolností uvedených v § 6 zákona, a to v prípadoch, keď tieto osoby nadobudli vec buď v rozpore s vtedy platnými predpismi, alebo na základe protipr. zvýhodnenia osoby nadobúdateľa, ďalej aj osoby blízke týmto osobám, pokiaľ na ne tieto osoby vec previedli.
Vydanie veci §5
(1)	Povinná osoba vydá vec na písomnú výzvu oprávnenej osobe, ktorá preukáže svoj nárok na vydanie veci a uvedie spôsob jej prevzatia štátom. Ak ide o vydanie hnuteľnej veci, ak tiež preukáže, kde sa vec nachádza. Ak je opráv, osôb viac a nárok na vydanie veci uplatnia v lehote podľa odseku 2 len niektoré z nich, vydá sa im celá vec.
(3)	Na vydanie veci vyzve opráv, osoba povinnú osobu do 6 mes. odo dňa účinnosti tohto zák., inak jej nárok zanikne.
(4)	Povinná osoba uzavrie s oprávnenou osobou dohodu o vydaní veci a vec jej vydá najneskôr do 30 dní po uplynutí lehoty uvedenej v odseku 2. Ak je predmetom dohody o vydaní veci nehnuteľnosť, použije sa § 133 ods. 2 OZ.
(6)	Ak povinná osoba nevyhovie výzve podľa odseku 2, môže oprávnená osoba uplatniť svoje nároky na súde v lehote jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona.
(9)	Ak bola vec vydaná, môžu osoby, ktorých nároky uplatnené v lehote uvedenej v odseku 2 neboli uspokojené, tieto nároky uplatniť na súde voči osobám, ktorým sa vec vydala, do jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona.
(10)	Notárske poplatky z návrhu na registráciu dohody podľa odseku 3 a správne poplatky súvisiace s vydaním nehnuteľnosti sa nevyrubujú.
§6
(1)	Povinnosť vydať vec sa vzťahuje na tie prípady, keď v rozhodnom období vec prešla na štát
d)	podľa § 453a Občianskeho zákonníka alebo podľa § 287a zákona č. 87/1950 Zb. v znení zákona č. 67/1952 Zb.,
f)	na základe vyhlásenia a zmluvy o postúpení pohľadávok pre prípad vysťahovania (tzv. renunciačné vyhlásenie),
h)	v prípadoch, keď občan zdržiavajúci sa v cudzine vec zanechal na území republiky,
i)	zmluvou o darovaní nehnuteľnosti uzavretou darcom v tiesni,
j)	v dražobnom konaní vykonanom skrátenou formou na úhradu pohľadávky štátu,
m)	na základe súdneho rozhodnutia, ktorým sa vyhlásila za neplatnú zmluva o prevode majetku, ktorou občan pred odchodom do cudziny previedol vec na iného, ak dôvodom neplatnosti bolo opustenie republiky. V takom prípade je však oprávnenou osobou nadobúdateľ podľa uvedenej zmluvy, a to aj pokiaľ táto zmluva nenadobudla účinnosť,
n)	na základe kúpnej zmluvy uzavretej v tiesni za nápadne nevýhodných podmienok, 
q)	h) na základe odmietnutia dedičstva v dedičskom konaní, urobeného v tiesni,
i) vyvlastnením za náhradu, pokiaľ vec existuje a nikdy neslúžila účelu, na ktorý bola vyvlastnená,
j) vyvlastnením bez vyplatenia náhrady,
k) znárodnením vykonaným v rozpore s vtedy platnými zákonnými predpismi.
(2)	Povinnosť vydať vec sa vzťahuje aj na ďalšie prípady neuvedené v odseku l, ktoré spadajú pod § 2 ods. l písm. c) zákona, ako aj na prípady, keď štát prevzal vec bez právneho dôvodu.
§7
(2)	Vec sa vydá opráv, osobe v stave, v kt. sa nachádzala ku dňu doručenia píš. výzvy na vydanie veci povinnej osobe.
(4)	Ak povinná osoba dojednala pred týmto dňom zmluvu o dodávke stavebných prác, o rekonštrukcii alebo o modernizácii vydávanej nehnuteľnosti, prípadne inú zmluvu týkajúcu sa tejto nehnuteľnosti, uzavrie sa dohoda o tom, či a v akom rozsahu preberá oprávnená osoba práva a záväzky z tejto zmluvy.
(7)	Ak je vydávaná nehnuteľnosť oproti svojmu stavu v čase odňatia znehodnotená do tej miery, že ju nemožno užívať pre potreby bývania, výroby, obchodu alebo iných služieb bez okamžitej stavebnej úpravy, môže oprávnená osoba namiesto vydania nehnuteľnosti požadovať finančnú náhradu podľa § 13.
(14)	Ak ide o nehnuteľnosť zhodnotenú tak, že jej cena určená ku dňu podania písomnej výzvy oprávnenou osobou podstatne prevyšuje cenu pôvodnej veci, je na vôli oprávnenej osoby, či bude požadovať finančnú náhradu podľa § 13 alebo či bude požadovať vydanie nehnuteľnosti. Pokiaľ bude trvať na vydaní nehnuteľnosti, oprávnená osoba nahradí povinnej osobe rozdiel medzi cenami uvedenými v predchádzajúcej vete. Obe ceny sa určia podľa cenových predpisov platných ku dňu účinnosti tohto zákona.
(16)	Podľa odseku 4 sa postupuje aj v prípadoch, keď sa vec stala neoddeliteľnou súčasťou inej veci.
§8
(1)	Stavby, ktoré zásadnou prestavbou stratili svoj pôvodný stavebno-technický charakter, sa nevydávajú.
(2)	Pov. osoba je povinná vydať pozemok, na kt.bola umiestnená zaniknutá stavba, pokiaľ nejde o prípad podľa ods. 3.
(3)	Pozemok, na ktorom je umiestnená stavba, ktorá bola zriadená až po prevzatí pozemku štátom, sa nevydáva.
(4)	Pozemok, ku ktorému bolo zriadené právo osobného užívania, sa oprávnenej osobe nevydáva.
(5)	V prípadoch uved. v ods. l až 4 patrí opráv, osobe fin. náhrada podľa § 13 zákona, pokiaľ jej nebola vec vydaná.
(7)	Vec, ktorá je vyhlásená za národnú kultúrnu pamiatku, sa nevydá až do doby, keď ČNR a SNR prijmú nový zákon o správe a ochrane kultúrnych pamiatok.
27	Navrátenie vlastníctva k pozemkom
1	prednáška
Navrátenie vlastníctva k pozemkom
1	lehoty na uplatnenie rest. nárokov podľa doterajších rest. predpisov už uplynuli, mali prekluzívny charakter, množstvo pozemkov ostalo právne nevysporiadaných preto prijatý zákon 503/2003 o navrátení vlastníctva k pozemkom
•	cieľ: umožniť osobám, kt. nestihli uplatniť rest. nárok podľa zákona o pôde, aby si ho uplatnili v novej l - ročnej prekluz. lehote, účinný od l. l .2004
•	vzťahuje sa na: pozemky, ktoré tvoria ph. a lesný pôdny fond
•	nevzťahuje sa na: vydanie stavieb a mŕtveho a živého inventára (na rozdiel od 229/91), náhradu za zničené nehnuteľnosti nemožno žiadať
•	nie je v ňom riešené, či charakteristiku PPF alebo LPF mala mať pôda v čase odňatia vlastníckeho práva alebo v súčasnosti, keď si osoba uplatňuje rest. nárok (prax to vyriešila - v čase odňatia vlastníckeho práva)
•	oprávnené osoby: FO, podmienka št. občianstvo, trv. pobyt na území SR
•	potrebné naplniť l z rest. titulov na uplatnenie rest. nároku - obdobne podľa z. 229/91
•	upravuje max. výmeru pôdy, ktorá sa vydáva: 150 ha ph. pôdy alebo max. spolu 250 ha ph. a lesnej pôdy (výmera stanovená aj podľa zákona o pôde)
•	povinné osoby: štát, ph. družstvo (nie obec ako podľa z. o pôde)
•	podobnosť so z. o pôde - presne stanovené prípady, kedy sa nevydávajú pôv. pozemky, ale poskytne SPF náhradný pozemok alebo finančnú náhradu
•	rest. nárok si treba uplatniť na miestne príslušnom obvodnom póz. úrade (kde sa pozeok nachádza) do 31.12.2004
•	ak obvodný póz. úrad vydá rozhodnutie, je možné podať voči nemu opravný prostriedok, rozhoduje súd podľa OSP v rámci predpisov o správnom súdnictve
28	Právny režim pozemkov v zriadených záhradkových osadách
2	kniha
5	z minulosti sa zachoval komplikovaný režim záhradkových osád - spočíval v tom, že jednotlivé záhradky boli zriadené na pozemkoch, ktoré boli odovzdané do užívania  (nájmu)   Slovenskému  zväzu  záhradkárov,  pričom  vlastnícke  právo pôvodných vlastníkov pozemku ostalo zachované
2	v súčasnosti   režim   záhradkových   osád   upravuje   zákon   64/1997   o užívaní pozemkov v zriadených záhradkových osadách a vyporiadaní vlastníctva k nim
6	záhradková osada - osada, ktorá bola zriadená do účinnosti zákona o pôde - 24.6.1991,  pričom  pôda bola odovzdaná záhradkárom  do  režimu  dočasného užívania
9	nájomcom   alebo   užívateľom   pozemkov  v zriadenej   ZO   sa  rozumie   člen záhradkovej organizácie, ktorý na základe zmluvy so záheadkárskou organizáciou užíva a obhospodaruje pozemky, na ktorých je záhrada a pozemok, na ktorom sú zriadené spoločné zariadenia - prístupové cesty, prívod vody, kanalizácia
13	zákon zavádza princíp, podľa ktorého vlastnícke právo k pozemkom, na ktorých stojí záhradková osada, majú nadobudnúť členovia záhradkárskej  organizácie, pričom pôv. vlastníkom sa majú vyčleniť buď náhradné pozemky alebo majú právo na vyrovnanie v peniazoch
14	na základe zmluvy vznikol medzi užívateľom pozemku a pôv. vlastníkom nájomný vzťah - ten je možné vypovedať zo strany vlastníka pozemku (výpovedná lehota je l rok) zo zákonom stanovených dôvodov:
a)	neužíva pozemok so starostlivosťou riadneho hospodára,
b)	zriadil na pozemku stavbu bez stavebného povolenia alebo ohlásenia,
c)	uzavrel bez súhlasu vlastníka pozemku alebo záhradkárskej organizácie k pozemku podnájomnú zmluvu alebo ho bez ich súhlasu iným spôsobom zveril tretej osobe,
d)	nezaplatil napriek píš. upozorneniu splatné nájomné za bežný rok do 30. augusta nasledujúceho roku. (bežné nájomné je splatné do 1.4. v naši. roku
1	ak vlastník vypovie nájomný vzťah, je povinný užívateľovi poskytnúť náhradu
a)	za stavby a trvalé porasty vo výške dojednanej medzi vlastníkom a užívateľom, najmenej však vo výške určenej podľa os. predpisu,
b)	za podiel na zariadeniach vybudovaných na spoločných pozemkoch nájomné je minimálne vo výške 10 % z ceny pozemku
8	systém usporiadania pozemkov v ZO je založený na vykonaní konania o póz. úpravách - konanie sa začína na návrh nadpolovičnej väčšiny užívateľov pozemkov, ktorí užívajú nadpolovičnú väčšinu výmery záhradkovej osady s tým, že je potrebné preukázať, že vlastníci pozemkov odmietli uzavrieť kúpnu zmluvu na pozemok, resp. sa ku kúpnej zmluve nevyjadrili v 30 - dňovej lehote pri pozemkoch nezistených vlastníkov ich zastupuje Slovenský póz. fond - má poskytnúť pôv. vlastníkom náhradné pozemky alebo ak vlastník nesúhlasí s pridelením náhradného pozemku, vtedy SPF poskytne vyrovnanie v peniazoch —> pri poskytovaní fin. náhrady SPF vychádza z bonity pôdy, kultúry na danom pozemku v čase vzniku práva užívania
9	moment nadobudnutia vlastníckeho práva - vlastnícke právo k náhradným pozemkom, resp. právo na vyrovnanie v peniazoch a vlastnícke právo k pozemkom, na ktorých stojí záhradka, sa nadobúdajú dňom právoplatnosti rozhodnutia o vykonaní projektu pozemkových úprav alebo neskorším dňom uvedeným v rozhodnutí
10	pri zápise vlastníckeho práva do KN sa zapisuje aj povinnosť vlastníka zachovať doterajší spôsob užívania pozemku
29	Všeobecná cena nehnuteľností
1	prednáška
2	do 31.12.2003 platila u nás úradná i všeobecná cena u nehnuteľností
3	úradná cena bola upravená vo vyhláške MF 465/1991 o cenách stavieb, pozemkov, trv. porastov,... - zrušená 31.12.2003
4	od  1.1.2004 len všeobecná (trhová) cena u nehnuteľností - výnimka: zákon 503/2003 o navrátení vlastníctva k pozemkom - oprávneným osobám v rámci reštitúcie (reštituentom) by sa mala vyplácať náhrada podľa BPEJ
5	všeob. cena - v novej vyhláške MS 492/2004 o stanovení všeobecnej hodnoty majetku - používa sa:
o	ak v prípade právneho úkonu treba stanoviť všeob. hodnotu nehnuteľnosti
o	ak v súdnom konaní treba stanoviť všeob. hodnotu nehnuteľnosti (BSM, pre potreby št. orgánu)
o	vyvlastňovacie konanie
o	konkurz
o	exekúcia
o	výkon rozhodnutia
o	daňová exekúcia
o	súdne poplatky, správne poplatky
2	všeobecná cena je znaleckým odhadom najpravdepodobnejšej ceny, ktorá by sa dosiahla predajom nehnuteľnosti na trhu v podmienkach voľnej súťaže a zároveň pri poctivom predaji
2	metódy určovania cien:
2)	metóda porovnávacia - všeobecná hodnota sa určuje ako znalecký odhad ceny, ktorá by sa dosiahla pri predaji porovnateľnej nehnuteľnosti v bežnom obeh.  styku (ten znalec má k dispozícii buď kúpne zmluvy zrealizovaných predajov alebo ponuky realitných kancelárií)
5)	kombinovaná metóda - ak sa jedná o nehnuteľnosť, ktorá je schopná prinášať výnos z prenájmu, ... (skladové priestory, kane. priestory); cena sa určí ako súčet disponibilného výnosu + cena, za ktorú by bolo možné túto nehnuteľnosť predať - nutné náklady (napr. daň z nehnuteľnosti)
7)	metódy polohovej diferenciácie - zohľadní sa koeficient predajnosti, pričom v rámci  neho  sa zohľadňuje poloha nehnuteľnosti,  tech.  stav, možnosť napojenia na inžinierske siete, schopnosť nehnuteľnosti prinášať výnos, kúpna sila obyvateľstva v regióne, inflácia a pod.
•	u stavieb sa hodnota stavby určí = tech. hodnota x koeficient predajnosti, pričom tech. hodnota stavby = cena, za ktorú by bolo možné nadobudnúť rovnakú stavbu v prípade výstavby v čase jej ohodnotenia — amortizácia
— »• amortizáciu určuje znalec, určí predpokladanú životnosť stavby, z kolaudačného rozhodnutia zistí vek stavby a za každý rok odpočíta príslušné % amortizácie
4	v znaleckom posudku je možné použiť viacero metód, potom výber metódy závisí od znalca a je potrebné to odôvodniť, prečo bola konkrétne ktorá metóda použitá
30	Územné plánovanie
5	50/1976 §1, §2 ods. l + ods. 7, §3, §4 ods. l, §5 ods. l, §6 ods. l, §7 ods. l + ods. 4, § 8 ods. l + ods. 2
CIELE A ÚLOHY ÚZEMNÉHO PLÁNOVANIA
§1
(5)	Územným plánovaním sa sústavne a komplexne rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, určujú sa jeho zásady, navrhuje sa vecná a časová koordinácia činností ovplyvňujúcich životné prostredie, ekologickú stabilitu, kultúrno-hist. hodnoty územia, územný rozvoj a tvorbu krajiny v súlade s princípmi trvalo udrž. rozvoja. 1)
(9)	Územné plánovanie vytvára predpoklady pre trvalý súlad všetkých činností v území s osobitným zreteľom na starostlivosť o životné prostredie, dosiahnutie ekologickej rovnováhy a zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja, na šetrné využívanie prírodných zdrojov a na zachovanie prírodných, civilizačných a kultúrnych hodnôt.
§2
(1) Územné plánovanie zahŕňa tieto úlohy a činnosti:
c)	určuje regulatívy priestorového usporiadania a funkčného využívania územia,
i)	určuje potrebné asanačné, rekonštrukčné alebo rekultivačné zásahy do územia a určuje spôsob jeho ďal. využívania,
m)	vymedzuje chránené územia, chránené objekty, oblasti pokoja a ochranné pásma (ďalej len "chránené časti krajiny"), ak nevznikajú podľa osobitných predpisov inak, a zabezpečuje ochranu všetkých chránených častí krajiny,
p)	určuje zásady a podm. vecnej a čas. koordinácie miestne sústredenej výstavby l stavebníka al. viac. stavebníkov,
r)	posudzuje a hodnotí územno-technické dôsledky pripravovaných stavieb a iných opatrení v území a navrhuje ich rozsah, ktorý podmieňuje ich environmentálne vhodné a bezpečné využívanie,
u)	rieši umiestňovanie stavieb a určuje územno-technické, urbanistické, architektonické a environmentálne požiadavky na ich projektovanie a uskutočňovanie,
y)	určuje zásady využívania prírodných zdrojov, podmienok územia a celého životného prostredia, aby sa činnosťami v ňom neprekročilo únosné zaťaženie územia, la) aby sa vytvárala a udržiavala ekologická stabilita Ib) krajiny,
h) vytvára podklady pre tvorbu koncepcií výstavby a technického vybavenia územia,
i) navrhuje poradie výstavby a využívania územia,
j) navrhuje územno-technické a organizačné opatrenia nevyhnutné na zlepšenie životného prostredia, dosiahnutie
ekologickej stability a zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja.
(7) Zákl. nástrojmi úž. plánovania sú územnoplánovacie podklady, územnoplán. dokumentácia a územné rozhodnutie.
§3
Územnoplánovacie podklady
Územnoplánovacie podklady sú:
a)	urbanistická štúdia,
b)	územný generel,
c)	územná prognóza,
d)	územno-technické podklady.
§4
Urbanistická štúdia
(1) Urbanistická štúdia rieši čiastk. problémy v území. Spracúva sa pri príprave úž. plánu ako návrh koncepcie priestor. usporiadania a fčného využívania územia alebo na spodrobnenie alebo overenie úž. plánu a pri zmene a doplnkoch úž. plánu, alebo na riešenie niekt. špecifických územno-technických, krajinno-ekologických, environmentálnych, urbanistických alebo architekt, problémov v území ako podklad pre úž. rozhodovanie, alebo ak to ustanovuje os. predpis.
§,5
Územný generel
(1) Úž. generel podrobne rieši otázky úž. rozvoja j ednotl. zložiek osídlenia, najmä bývania, priemyslu, poľnohospodárstva, dopravy, technických sietí a služieb, občianskej vybavenosti, zelene a rekreácie. Spracúva sa, ak treba prehĺbiť riešenie určitej zložky osídlenia navrhnuté v územno - plánovacej dokumentácii; je podkladom územného rozhodovania a spracovania ďalšej územno - plánovacej dokumentácie.
§6
Územná prognóza
(1) Úž. prognóza rieši možnosti ddobého priestor, usporiadania a fčného využívania územia. Spracúva sa na základe rozboru a hodnotenia územno-tech. podmienok, environmentálnych podmienok, ekon. podmienok a soc. podmienok územia, ako aj na základe rozboru a hodnotenia úž. systému ekol. stability, tendencií úž. rozvoja a starostlivosti o ŽP.
Územno-technické podklady
(1) Územno-technické podklady ako účelovo zamerané a sústavne dopĺňané súbory údajov charakterizujúcich stav a podmienky územia sa spracúvajú pre celé územie SR a pre vybrané územné celky.
(4) Úz.-tech. podkladom pre celé úž. SR je Stratégia úž. rozvoja Slovenska, ktorá ustan. zásady, priority a ciele dd. úž. rozvoja a starostlivosti o ŽP na základe podmienok územia, stavu ŽP, potrieb jeho ochrany a tvorby krajiny a na zákl. posúdenia priestor, požiadaviek stratégie trvalo udrž. rozvoja, stratégie št. envir. politiky, envir. akčných programov a odvetv. koncepcií; obsahuje aj prieskumy, rozbory a hodnotenia pre spracovanie Koncepcie úž. rozvoja Slovenska.
UZEMNOPLÁNOVACIA DOKUMENTÁCIA
§8
(5)	Uzemnoplánovacia dokumentácia komplexne rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, zosúlaďuje záujmy a činnosti ovplyvňujúce územný rozvoj, životné prostredie a ekologickú stabilitu a ustanovuje regulatívy priestorového usporiadania a funkčného využívania územia. Uzemnoplánovacia dokumentácia sa spracúva pre stupeň celoštátny, regionálny, pre obce a časti obce.
(6)	Územnoplánovaciu dokumentáciu tvoria:
a)	Koncepcia územného rozvoja Slovenska,
b)	územný plán regiónu,
c)	územný plán obce,
d)	územný plán zóny.
31	Územné konanie
6	50/1976 §32 - §36, §38
§32
Umiestňovanie stavieb, využívanie územia a ochrana dôležitých záujmov v území
Umiestňovať stavby, meniť využitie územia a chrániť dôležité záujmy v území možno len na základe územného rozhodnutia, ktorým je
a)	rozhodnutie o umiestnenie stavby,
b)	rozhodnutie o využití územia,
c)	rozhodnutie o chránenom území alebo o ochrannom pásme,
d)	rozhodnutie o stavebnej uzávere.
§ 33 Príslušnosť
(1)	Na územné konanie je príslušný stavebný úrad.
(3)	Ak je na úž. konanie, ktorým sa vydáva rozhodnutie o využití územia alebo o chránenom území či o ochrannom pásme, príslušný podľa os. predpisov iný orgán štátnej správy než orgán uvedený v odseku l, dohodne sa tento orgán o návrhu rozhodnutia alebo opatrenia so stavebným úradom.
§34
Účastníci územného konania
(2)	Účastníkom územného konania je navrhovateľ, obec, ak nieje stavebným úradom príslušným na územné konanie a ten, komu toto postavenie vyplýva z os. predpisov.
(4)	V územnom konaní o umiestnení stavby, o využívaní územia, o stavebnej uzávere a o ochrannom pásme sú účastníkmi konania aj právnické osoby a fyzické osoby, ktorých vlastnícke alebo iné práva k pozemkom alebo stavbám, ako aj k susedným pozemkom a stavbám vrátane bytov môžu byť rozhodnutím priamo dotknuté.
(6)	Účastníkmi územného konania nie sú nájomcovia bytov a nebytových priestorov.
Začatie územného konania
§35
(4)	Územné konanie sa začína na písomný návrh účastníka, z podnetu stavebného úradu alebo iného orgánu štátnej správy. Návrh sa doloží dokumentáciou ustanovenou vykonávacími predpismi k tomuto zákonu spracovanou oprávnenou osobou (§ 45 ods. 4), prípadne dokladmi ustanovenými osobitnými predpismi. V návrhu sa uvedie zoznam právnických osôb a fyzických osôb, ktoré prichádzajú do úvahy ako účastníci konania a sú navrhovateľovi známi.
(7)	Ak predložený návrh neposkytuje dostatočný podklad pre posúdenie umiestnenia navrhovanej stavby alebo iného opatrenia v území (§ 32), najmä vplyvov na ŽP, vyzve stavebný úrad navrhovateľa, aby návrh v primeranej lehote doplnil potrebnými údajmi alebo podkladmi, a upozorní ho, že inak územné konanie zastaví. Ak navrhovateľ nedoplní návrh na vydanie úž. rozhodnutia požadovaným spôsobom v určenej lehote, stavebný úrad územné konanie zastaví.
§36
(5)	Stavebný úrad oznámi začatie územného konania dotknutým orgánom štátnej správy a všetkým známym účastníkom a nariadi ústne konanie spojené spravidla s miestnym zisťovaním. Súčasne upozorní účastníkov, že svoje námietky a pripomienky môžu uplatniť najneskoršie pri ústnom konaní, inak že sa na ne neprihliadne.
(8)	Od ústneho konania môže stav. úrad upustiť v prípade, že je pre územie spracovaná úž. - plánovacia dokumentácia, na základe ktorej možno posúdiť návrh na územné rozhodnutie. Ak stav. úrad upustí od ústneho konania, určí lehotu, do kt. môžu účastníci uplatniť námietky, a upozorní ich, že sa na neskoršie podané námietky neprihliadne; táto lehota nesmie byť kratšia ako 7 dní.
(14)	Dotknuté orgány štátnej správy oznámia svoje stanoviská v rovnakej lehote, v ktorej môžu uplatniť svoje pripomienky a námietky účastníci územného konania. Ak niektorý z orgánov štátnej správy potrebuje na riadne posúdenie návrhu dlhší čas, stavebný úrad na jeho žiadosť určenú lehotu pred jej uplynutím, primerane predĺži. Ak dotknutý orgán štátnej správy, ktorý bol vyrozumený o začatí územného konania, neoznámi v určenej alebo predĺženej lehote svoje stanovisko k navrhovanej stavbe, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
(21)	Začatie úž. konania o umiestnení líniovej stavby alebo v odôv. prípadoch aj zvlášť rozsiahlej stavby, s veľkým počtom účastníkov konania, ako aj územného konania o využití územia, o stavebnej uzávere a o ochrannom pásme, ak sa týka rozsiahleho územia, oznámi stavebný úrad účastníkom úž. konania verejnou vyhláškou. Stavebný úrad oznámi začatie úž. konania verejnou vyhláškou aj v prípade, že mu účastníci konania alebo ich pobyt nie sú známi.
§38
Ak nemá navrhovateľ k pozemku vlastnícke al. iné právo, možno bez súhlasu vlastníka úž. rozhodnutie o umiestnení stavby al. rozhodnutie o využití územia vydať len vtedy, ak možno na navrhovaný účel pozemok vyvlastniť.
32	Územné rozhodnutie
7	50/1976 §39, §39är§39b, §39c, §39d, §40

Územné rozhodnutie §39
V úž. rozhodnutí vymedzí stav. úrad územie na navrhovaný účel a určí podmienky, ktorými sa zabezpečia záujmy spoločnosti v území, najmä súlad s cieľmi a zámermi úž. plánovania, vecná a časová koordinácia jednotlivých stavieb a iných opatrení v území a predovšetkým starostlivosť o životné prostredie včítane architektonických a urbanistických hodnôt v území a rozhodne o námietkach účastníkov konania. V rozhodnutí o umiestnení stavby si v odôvodnených prípadoch stavebný úrad môže vyhradiť predloženie podrobnejších podkladov, projektovej dokumentácie alebo jej časti; podľa nich môže dodatočne určiť ďalšie podmienky, ktoré sa musia zahrnúť do stavebného povolenia.
§39a
Rozhodnutie o umiestnení stavby
(6)	Rozhodnutím o umiestnení stavby sa určuje stavebný pozemok, umiestňuje sa stavba na ňom, určujú sa podmienky na umiestnenie stavby, určujú sa požiadavky na obsah projektovej dokumentácie a čas platnosti rozhodnutia. Umiestnenie stavby sa vyznačí v grafickej prílohe územného rozhodnutia.
(8)	V podmienkach na umiestnenie stavby sa určia požiadavky
b)	na ochranu prírody a krajiny a na zabezpečenie starostlivosti o životné prostredie,
d)	na zabezpečenie súladu urbanistického riešenia a architekt, riešenia stavby s okolitým ŽP, najmä na výškové a polohové umiestnenie stavby vrátane odstupov od hraníc pozemku a od susedných stavieb, na výšku stavby, prístup a užívanie stavieb osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie, na napojenie na siete tech. vybavenia, napojenie na pozemné komunikácie, na podiel zastavanej plochy a nezastavanej plochy zo stav. pozemku vrátane požiadaviek na úpravu jeho nezastavaných plôch,
f)	vyplývajúce z chránených častí krajiny alebo z ich blízkosti,
g)	vyplývajúce zo stanovísk dotknutých orgánov štátnej správy.
(3)	Rozhodnutie o umiestnení stavby sa nevyžaduje na
a) stavby, ktorých podmienky na umiestnenie podrobne rieši územný plán zóny, ak je to v jeho záväznej časti uvedené,
b)	drobné stavby,
c)	stavebné úpravy a udržiavacie práce,
e)	stavby umiestňované v uzavretých priestoroch existujúcich stavieb, ak sa nemení vonkajšie pôdorysné ohraničenie a výškové usporiadanie priestoru,
h)	informačné zariadenia, reklamné zariadenia a propagačné zariadenia.
(4) Stavebný úrad spojí územné konanie o umiestnení stavby so stavebným konaním pri jednoduchej stavbe alebo jej prístavbe a nadstavbe, ak sú podmienky umiestnenia jednoznačné vzhľadom na pomery v území; pri ostatných stavbách tak urobí za predpokladu, že podmienky na ich umiestnenie vyplývajú z územného plánu zóny.
§39b
Rozhodnutie o využívaní územia
(3)	Rozhodnutím o využívaní územia sa povoľuje nové využívanie územia, určujú sa jeho podmienky a čas jeho platnosti.
(8)	V podmienkach nového využívania územia sa určí najmä spôsob, akým sa má územie upraviť, usporiadať, zalesniť, odvodniť, pripojiť na pozemné komunikácie, na siete a zariadenia technického vybavenia územia, spôsob zabezpečenia požiadaviek vyplývajúcich z blízkosti chránených častí krajiny a zo stanovísk dotknutých orgánov štátnej správy a určenia požiadaviek na ochranu existujúcich stavieb a zelene.
(9)	Rozhodnutie o využívaní územia sa vyžaduje na
a)	vykonávanie terénnych úprav, ktorými sa podstatne mení územný systém ekologickej stability, vzhľad krajiny, využitie význ. krajinných prvkov alebo odtokové pomery v území, najmä na výkop alebo zasypanie priekop, zavážky, na násypy a meliorácie,
b)	zriadenie alebo zrušenie verejných sadov, parkov, okrasných záhrad a inej zelene, ak sú spojené s terénnymi prácami, s odstraňovaním zelene, s vybavením chodníkmi a inými spevnenými plochami, s umiestnením drobnej záhradnej architektúry a technickým prevádzkovým zariadením na osvetlenie a údržbu zelene,
c)	zriadenie alebo zrušenie športových ihrísk, odstavných a skladovacích plôch,
e)	delenie a sceľovanie pozemkov, ak podmienky na to nie sú určené územným plánom zóny, projektom pozemkových úprav, iným rozhodnutím alebo opatrením,
f)	ťažobné práce, im podobné práce a s nimi súvisiace práce, ak osobitný predpis neustanovuje inak. Ih)
(5)	Stavebný úrad môže v rozhodnutí o využívaní územia určiť, že sa upúšťa od povolenia terénnych úprav.
(8)	Rozhodnutie o využívaní územia sa zlúči s rozhodnutím o umiestnení stavby, ak sa má na pozemku, ktorého sa rozhodnutie týka, uskutočniť aj stavba.
§39c
Rozhodnutie o chránenej časti krajiny
(8)	Rozhodnutím o chránenej časti krajiny sa ustanovujú jej hranice, zakazujú alebo obmedzujú určité činnosti z dôvodov ochrany verejného záujmu li) a určujú sa podmienky jej ochrany, najmä ktoré činnosti v území nemožno vykonávať a ktoré činnosti možno vykonávať iba pri splnení určených podmienok.
(13)	Podmienkami rozhodnutia podľa odseku l sa určí spôsob ochrany, najmä zákaz, obmedzenie alebo spôsob uskutočňovania stavieb, terénnych úprav, ťažobných prác, výsadby stromov a postreku stromov, hnojenia pôdy, prevádzky vysokofrekvenčných prístrojov, zabezpečujú sa požiadavky dotknutých orgánov štátnej správy a pod.
(16)	Ak sa niektorá z chráň, častí krajiny, najmä chráň, územie alebo ochr. pásmo, vymedzí vzpp alebo rozhodnutím prísluš. správneho orgánu podľa neho vydaným, rozhodnutie o chráň, časti krajiny sa nevydáva.
(20)	Ak zanikne účel, na ktorý bolo vydané rozhodnutie o chráň, časti krajiny, alebo to isté územie rieši schválený úž. plán zóny, stav. úrad zruší rozhodnutie aj bez návrhu. Ak bolo rozhodnutím zriadené vecné bremeno zapísané v KN, stav. úrad podá návrh na jeho výmaz po zrušení rozhodnutia al. po uplynutí času, na kt. bola obmedzená jeho platnosť.
§39d
Rozhodnutie o stavebnej uzávere
(1) Rozhodnutím o stav. uzávere sa vymedzuje územie, v ktorom sa dočasne zakazuje al. obmedzuje stav. činnosť, najmä ak by mohla sťažiť al. znemožniť búd. využívanie územia al. jeho organizáciu podľa pripravovaného úž. plánu.
(4)	Stavebnú uzáveru možno určiť iba na nevyhnutne potrebný čas, najviac však na päť rokov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o stavebnej uzávere.
(5)	Rozhodnutím o stavebnej uzávere nemožno zakázať ani obmedziť vykonávanie udržiavacích prác.
(7)	Ak pominuli dôvody, pre ktoré bolo vydané rozhodnutie o stav. uzávere, alebo to isté územie rieši schválený úž. plán zóny, stav. úrad zruší rozhodnutie aj bez návrhu. Ak bolo rozhodnutím zriadené vecné bremeno zapísané v KN po zrušení rozhodnutia al. po uplynutí času, na ktorý bola obmedzená jeho platnosť, stav. úrad podá návrh na jeho výmaz.
§40
(5)	Rozhodnutie o umiest. stavby a rozhodnutie o využití územia platí 2 roky odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť a rozhodnutie o umiest. líniovej stavby platí 3 roky odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť, ak stav. úrad neurčil v odôv. prípadoch dlhšiu lehotu; nestráca však platnosť, pokiaľ bola v týchto lehotách podaná žiadosť o stav. povolenie al. o povolenie na terén, úpravy, práce a zariadenia podľa tohto zák. (§ 71 ods. 1), alebo ak sa začalo s využitím územia na určený účel.
(11)	Čas platnosti rozhodnutia o chránenej časti krajiny, ako aj rozhodnutia o stavebnej uzávere určí stavebný úrad. Ak sa platnosť rozhodnutia nemôže vopred časové obmedziť, rozhodne stavebný úrad o skončení jeho platnosti, ak zanikne účel, na ktorý bolo rozhodnutie vydané.
(14)	Čas platnosti územného rozhodnutia môže stavebný úrad predĺžiť na žiadosť navrhovateľa, ak ju podal pred uplynutím lehoty. Čas platnosti rozhodnutia o stavebnej uzávere ani po predĺžení nesmie presiahnuť päť rokov odo dňa, keď územné rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť. Čas platnosti územného rozhodnutia nemožno predĺžiť, ak bol na to isté územie schválený územný plán zóny, ktorý rieši predmet územného rozhodnutia.
(16)	Úž. rozhodnutie je záväzné aj pre pr. nástupcov jeho navrhovateľa a ostatných účastníkov územného konania.
33	Stavebný poriadok, stavba
8	50/1976 §43, §43a, §43b, §43c, §43h
§43 Stavba
Stavba je stavebná konštrukcia postavená stavebnými prácami zo stavebných výrobkov, ktorá je pevne spojená so zemou alebo ktorej osadenie vyžaduje úpravu podkladu. Pevným spojením so zemou sa rozumie
a)	spojenie pevným základom,
c)	upevnenie strojnými súčiastkami alebo zvarom o pevný základ v zemi alebo o inú stavbu,
d)	ukotvenie pilótami alebo lanami s kotvou v zemi alebo na inej stavbe,
e)	pripojenie na siete a zariadenia technického vybavenia územia,
f)	umiestnenie pod zemou.
Členenie stavieb
(3)	Stavby sa podľa stavebno-technického vyhotovenia a účelu členia na pozemné stavby a inžinierske stavby.
(4)	Pozemné stavby sú priestorovo sústredené zastrešené budovy vrátane podzemných priestorov, ktoré sú stavebno-technicky vhodné a určené na ochranu ľudí, zvierat alebo vecí; nemusia mať steny, ale musia mať strechu. Podľa účelu sa členia na bytové budovy a nebytové budovy.
(5)	Inžinierske stavby sú
b)	diaľnice, cesty, miestne a účelové komunikácie, nábrežia, chodníky a nekryté parkoviská,
d)	železničné, lanové a iné dráhy,
e)	vzletové dráhy, pristávacie dráhy a rolovacie dráhy letísk,
f)	mosty, nadjazdy, tunely, nadchody a podchody,
h)	prístavy, plav. kanály a komory, úpravy tokov, priehrady a ochr. hrádze, závlahové a melioračné sústavy, rybníky,
i)	diaľkové ropovody a plynovody, miestne rozvody plynu,
n)	diaľkové a miestne rozvody vody alebo pary, úpravne vody, miestne kanalizácie a čistiarne odpadových vôd, h) diaľkové a miestne telekomunikačné siete a vedenia, telekomunikačné stožiare, transformačné stanice,
i) diaľkové a miestne rozvody elektriny, stožiare, transformačné stanice, televízne káblové rozvody, j) banské stavby a ťažobné zariadenia,
k) stavby energetických zariadení, plynárne a spaľovne odpadu,
1) stavby na spracovanie a ukladanie jadrového materiálu,
m) stavby chemických zariadení, rafinérie a koksovne,
n) stavby ťažkého priemyslu, napríklad vysoké pece, valcovne a zlievarne,
o) nekryté športové ihriská, automobilové, motocyklové a bicyklové dráhy, golfové ihriská, lyžiarske trate a vleky,
p) zábavné a oddychové parky, zoologické a botanické záhrady,
r) ostatné inžinierske stavby, napríklad skládky odpadu.
§43b Bytové budovy
(1)	Bytové budovy sú stavby, ktorých najmenej polovica podlahovej plochy je určená na bývanie. Medzi bytové budovy patria
a)	bytové domy,
b)	rodinné domy,
c)	ost. budovy na bývanie, napr. detské domovy, študent, domovy, domovy dôchodcov a útulky pre bezdomovcov.
(4)	Bytový dom je budova určená na bývanie pozostávajúca zo štyroch a z viacerých bytov so spoločným hlavným vstupom z verejnej komunikácie.
(6)	Rodinný dom je budova určená predovšetkým na rodinné bývanie so samostatným vstupom z verejnej komunikácie, ktorá má najviac tri byty, dve nadzemné podlažia a podkrovie.
(9)	Byt je obytná miestnosť alebo súbor obytných miestností s príslušenstvom usporiadaný do funkčného celku s vlastným uzavretím, určený na trvalé bývanie.
(10)	Obytná miestnosť je miestnosť, ktorá svojím stavebnotech. riešením a vybavením spĺňa podm. na trvalé bývanie.
(13)	Príslušenstvo bytu na účely tohto zákona sú miestnosti, ktoré plnia komunikačné, hosp. alebo hygien. funkcie bytu.
§43c Nebytové budovy
(1)	Nebytové budovy sú stavby, v ktorých je viac ako polovica ich využiteľnej podlahovej plochy určená na nebytové účely. Medzi nebytové budovy patria
a)	hotely, motely, penzióny a ostatné ubytovacie zariadenia na krátkodobé pobyty,
b)	budovy pre administratívu, správu a na riadenie, pre banky a pošty,
d)	budovy pre obchod a služby vrátane autoservisov a čerpacích staníc,
f)	dopravné a telekomunikačné budovy, stanice, hangáre, depá, garáže a kryté parkoviská,
g)	priemyselné budovy a sklady, nádrže a silá,
h)	budovy pre kultúru a na verejnú zábavu, pre múzeá, knižnice a galérie,
i)	budovy pre školstvo, na vzdelávanie a výskum,
j)	 nemocnice, zdravotnícke a sociálne zariadenia,
k)	kryté budovy pre šport,
j) poľnohospodárske budovy a sklady, stajne a maštale,
k) budovy a miesta na vykonávanie náboženských aktivít, krematóriá a cintoríny,
1) kultúrne pamiatky, ktoré nie sú bytovými budovami,
m) ostatné nebytové budovy, napríklad nápravné zariadenia alebo kasárne.
(7)	Ak sú budovy určené na rôzne účely, rozlišujú sa podľa hlavného účelu, na ktorý pripadá najväčšia časť využiteľnej podlahovej plochy.
(10)	Ak časť nebytovej budovy slúži na bývanie, vzťahujú sa na túto časť požiadavky na bytové budovy.
§43 h
Stavebný pozemok
(3)	Stavebným pozemkom sa rozumie časť územia určená územným plánom obce alebo územným plánom zóny, alebo územným rozhodnutím na zastavanie a pozemok zastavaný stavbou.
(6)	Nezastavaný pozemok, ktorý je súčasťou ph. pôdneho fondu lla) alebo lesného pôdneho fondu, llb) možno v územnom pláne obce alebo v územnom pláne zóny určiť za stavebný pozemok, ak sú splnené podmienky na jeho trvalé vyňatie z poľnohospodárskeho pôdneho fondu alebo z lesného pôdneho fondu, alebo ak je v zastavanom území.
34	Ohlásenie stavebnému úradu, prípady, kedy sa nevyžaduje stavebné povolenie ani ohlásenie
9	50/1976 §54 - §57
Stavby, ich zmeny a udržiavacie práce
§54
Stavby, ich zmeny a udržiavacie práce na nich sa môžu uskutočňovať iba podľa stav. povolenia al. na základe ohlásenia stavebnému úradu.
§55
(3)	Stavebné povolenie sa vyžaduje, pokiaľ tento zákon a vykonávacie predpisy k nemu alebo osobitné predpisy neustanovujú inak, pri stavbách každého druhu bez zreteľa na ich stavebne - technické vyhotovenie, účel a čas trvania; stavebné povolenie sa vyžaduje aj pri zmene stavieb, najmä pri prístavbe, nadstavbe a pri stavebných úpravách.
(5)	Ohlásenie stavebnému úradu postačí
a)	pri drobných stavbách, ktoré plnia doplnkovú funkciu k hlavnej stavbe a ktoré nemôžu podstatne ovplyvniť ŽP;
c)	pri stavebných úpravách, ktorými sa podstatne nemení vzhľad stavby, nezasahuje sa do nosných konštrukcií stavby, nemení sa spôsob užívania stavby a neohrozujú sa záujmy spoločnosti;
e)	pri udržiavacích prácach, ktoré by mohli ovplyvniť stabilitu stavby, požiarnu bezpečnosť stavby, jej vzhľad alebo životné prostredie a pri všetkých udržiavacích prácach na stavbe, ktorá je kultúrnou pamiatkou.
i)	pri telekomunikačných stavbách (nosiče telekomunikačných zariadení) umiestňovaných na existujúcich objektoch, ktoré nepresahujú výšku 6 m, šírku 2, 5 m a nezasahujú do nosných konštrukcií stavby,
k)	pri prízemných telekomunikačných stavbách, ak ich zastavaná plocha nepresahuje 25 m2 a výška 4, 5 m,
l)	pri výmene alebo dopĺňaní telekom. zariadení na existujúcich telekom. stavbách, keď nedôjde k zmene stavby.
§56
Stavebné povolenie ani ohlásenie sa nevyžaduje
a)	pri banských dielach, banských stavbách pod povrchom a pri stavbách v povrchových lomoch a skrývkach, pokiaľ podliehajú schvaľovaniu a dozoru orgánov štátnej banskej správy podľa banských predpisov,
c)	pri nadzemných a podzemných vedeniach verejných telekom. sietí, vrátane oporných a vytyčovacích bodov,
d)	pri kd. prenos, zariadeniach, ako sú predaj, stánky, konštrukcie a zariadenia na sláv. výzdobu a osvetlenie budov,
e)	pri scénických stavbách pre film a televíziu,
g)	pri geodetických drevených a prenosných meračských vežiach, signáloch a pyramídach,
h)	pri konštrukciách chmeľníc a vinohradov,
i)	pri stavebných úpravách elektrických vedení bez obmedzenia napätia, pokiaľ sa nemení ich trasa, 
j)	pri udržiavacích prácach, pri ktorých nieje predpísané ohlásenie podľa § 55 ods. 2 písm. c).
i) pri nadzemných a podzemných vedeniach neverejných telekom. sietí vrátane oporných a vytyčovacích bodov, j) pri rozvodoch telekomunikačných sietí a zvodoch antén, ktoré sú umiestňované v uzavretých priestoroch stavieb.
§57
Ohlásenie stavebnému úradu
(4)	Stavebník drobných stavieb, stavebných úprav a udržiavacích prác uvedených v § 55 ods. 2 je povinný ich uskutočnenie vopred písomne ohlásiť stavebnému úradu. Stavebný úrad môže určiť, že ohlásenú drobnú stavbu, stavebnú úpravu alebo udržiavacie práce možno uskutočniť len na základe stavebného povolenia.
(9)	Drobnú stavbu alebo stav. úpravu môže stavebník uskutočniť len na základe píš. oznámenia stav. úradu, že proti ich uskutočneniu nemá námietok. K pís. oznámeniu stav. úrad pripojí overený jednoduchý situačný výkres. Udrž. práce môže stavebník vykonať, pokiaľ stav. úrad do 30 dní odo dňa ohlásenia neurčí, že tieto práce podliehajú stav. povoleniu.
(10)	Za deň ohlásenia sa považuje deň, keď bolo ohlásenie podané stav. úradu alebo odovzdané na poštovú prepravu.
(12)	Ak sa majú stavebné úpravy alebo udržiavacie práce uskutočniť na stavbe, ktorá je kultúrnou pamiatkou, priloží stavebník k ich ohláseniu stavebnému úradu stanovisko orgánu pamiatkovej starostlivosti.
(5) Oznámenie stavebného úradu nenahrádza rozhodnutia, stanoviská, vyjadrenia, súhlasy alebo iné opatrenia dotknutých orgánov št. správy požadované podľa osobitných predpisov. /In/ Stavebný úrad na to v oznámení upozorní stavebníka vrátane povinnosti dodržať pri uskutočňovaní a užívaní stavby príslušné slovenské technické normy.
35	Stavebné konanie
10	50/1976 §58, §58a, §59 - §61, §66 ods. l, §67, §68, §70
Žiadosť o stavebné povolenie
§58
(5)	Žiadosť o stavebné povolenie spolu s dokladmi a predpísanou dokumentáciou vypracovanou oprávnenou osobou podáva stavebník stavebnému úradu. V žiadosti uvedie účel a spôsob užívania stavby, miesto stavby a predpokladaný čas jej skončenia a pri stavbe na určitú dobu aj dobu užívania stavby.
(6)	Stavebník musí preukázať, že je vlastníkom pozemku alebo že má k pozemku iné právo podľa § 139 ods. l tohto zákona, ktoré ho oprávňuje zriadiť na ňom požadovanú stavbu.
(7)	Ak ide o stavebnú úpravu, nadstavbu alebo udržiavacie práce na stavbe, môže byť stavebníkom právnická alebo fyzická osoba, ktorá je nájomcom stavby, ak o tom predloží písomnú dohodu s vlastníkom stavby.
(11)	Stavebník podzemných stavieb podliehajúcich tomuto zákonu nepreukazuje vlastníctvo alebo iné právo k pozemku alebo stavbám na ňom, ak ide o stavby, ktoré funkčne ani svojou konštrukciou nesúvisia so stavbami na pozemku ani s prevádzkou na ňom a ktoré ani inak nemôžu ovplyvniť využitie pozemku na účel, ktorému je určený.
§5 8a
(1)	Žiadosť o stavebné povolenie sa podáva pre
a)	samostatnú stavbu alebo jej zmenu,
b)	súbor stavieb vrátane stavieb zariadenia staveniska,
d)	jednotlivé stavby súboru stavieb podľa písmena b), ak budú po dokončení schopné samostatného užívania,
e)	podmieňujúce preložky sietí a zariadení technického vybavenia.
(2)	Stavebný úrad môže stavebníkovi oznámiť, že vykoná stavebné konanie až po rozšírení žiadosti na ďalšie stavby, prípadne na celý súbor stavieb [§ 62 ods. l písm. b) a c)].
častníci stavebného konania
Účastníkmi stavebného konania sú:
a)	stavebník,
b)	osoby, ktoré majú vlastnícke al. iné práva k pozemkom a stavbám na nich vrátane susediacich pozemkov a stavieb, ak ich vlastnícke alebo iné práva k týmto pozemkom a stavbám môžu byť stavebným povolením priamo dotknuté,
c)	ďalšie osoby, ktorým toto postavenie vyplýva z osobitných predpisov, l g)
d)	stavebný dozor alebo kvalifikovaná osoba,
f)	projektant v časti, ktorá sa týka projektu stavby.
Stavebné konanie §60
(2)	Ak predložená žiadosť o stavebné povolenie, najmä dokumentácia neposkytuje dostatočný podklad pre posúdenie navrhovanej stavby alebo udržiavacích prác na nej alebo ak sa v dokumentácii nedodržia podmienky územného rozhodnutia, vyzve stavebný úrad stavebníka, aby žiadosť v primeranej lehote doplnil, prípadne aby ju uviedol do súladu s podmienkami územného rozhodnutia, a upozorní ho, že inak stavebné konanie zastaví.
(3)	Stavebný úrad zastaví stavebné konanie, ak stavebník
a)	nepredložil dokumentáciu vypracovanú oprávnenou osobou, 5)
b)	nepreukázal požadované náležitosti žiadosti o stavebné povolenie podľa § 58 ods. 2 až 4,
d)	nedoplnil žiadosť v určenej lehote podľa odseku l,
f)	neuviedol v určenej lehote predloženú dokumentáciu do súladu s podmienkami územného rozhodnutia.".
g)	vzal žiadosť o stavebné povolenie späť.
§61
(4)	Stav. úrad oznámi začatie stav. konania dotknutým orgánom št. správy, obci, ak nieje stav. úradom príslušným na stav. konanie, a vš. známym účastníkom a nariadi ústne konanie spojené s miestnym zisťovaním. Súčasne ich upozorní, že svoje námietky môžu uplatniť najneskoršie pri ústnom konaní, inak že sa na ne neprihliadne. Na pripomienky a námietky, ktoré boli alebo mohli byť uplatnené v úž. konaní alebo pri prerokúvaní úž. plánu zóny, sa neprihliada.
(6)	Od miestneho zisťovania, prípadne aj od ústneho konania môže stavebný úrad upustiť, ak sú mu dobre známe pomery staveniska a žiadosť poskytuje dostatočný podklad pre posúdenie navrhovanej stavby.
(11)	Stavebný úrad oznámi účastníkom začatie stavebného konania najmenej 7 dní pred konaním miestneho zisťovania prípadne ústneho konania. Ak stavebný úrad upustí od ústneho konania, určí, do kedy môžu účastníci uplatniť námietky, a upozorní ich, že sa na neskoršie podané námietky neprihliadne.
(17)	Pri líniových stavbách alebo v odôv. prípadoch aj pri zvlášť rozsiahlych stavbách, s veľkým počtom účastníkov konania stav. úrad upovedomí účastníkov o začatí stav. konania verejnou vyhláškou najmenej 15 dní pred konaním miest, zisťovania, prípadne ústneho konania, a ak sa nekoná ústne konanie, pred uplynutím lehoty určenej podľa ods.3.
(21)	Obec a ostatné dotknuté orgány štátnej správy upovedomia stavebný úrad vždy jednotlivo. Tieto orgány sú povinné oznámiť svoje stanovisko v rovnakej lehote, v ktorej môžu uplatniť svoje námietky účastníci konania. Ak niektorý z orgánov štátnej správy potrebuje na riadne posúdenie dlhší čas, predĺži stavebný úrad na jeho žiadosť lehotu pred jej uplynutím. Ak dotknutý orgán štátnej správy v určenej alebo predĺženej lehote neoznámi svoje stanovisko k povoľovanej stavbe, má sa za to, že so stavbou z hľadiska ním sledovaných záujmov súhlasí.
Stavebné povolenie §66
(1) V stavebnom povolení určí stavebný úrad záväzné podmienky uskutočnenia a užívania stavby a rozhodne o námietkach účastníkov konania. Stavebný úrad zabezpečí určenými podmienkami najmä ochranu záujmov spoločnosti pri výstavbe a pri užívaní stavby, komplexnosť stavby, dodržanie všeobecných technických požiadaviek na výstavbu, prípadne ich predpisov a technických noriem a dodržanie požiadaviek určených dotknutými orgánmi štátnej správy, predovšetkým vylúčenie alebo obmedzenie negatívnych účinkov stavby a jej užívania na životné prostredie.
§ 67
(3)	Stav. úrad po vydaní stav. povolenia zašle projektovú dokumentáciu po jednom overenom vyhotovení stavebníkovi, obci, v ktorej úž. obvode sa stavba bude uskutočňovať, a vlastníkovi stavby, ak nieje stavebníkom; jedno vyhotovenie projekt, dokumentácie si stav. úrad ponechá. Pri lín. stavbách môže zaslať obci len prísluš. časť dokumentácie.
(7)	Stavebné povolenie stráca platnosť, ak sa so stavbou nezačalo do dvoch rokov odo dňa, keď nadobudlo právoplatnosť, pokiaľ stavebný úrad v odôvodnených prípadoch neurčil na začatie stavby dlhšiu lehotu.
§68
(2)	Stav. úrad môže v odôvodnených prípadoch na žiadosť stavebníka povoliť zmenu stavby ešte pred jej dokončením.
(7)	V rozsahu, v akom sa zmena dotýka práv, právom chránených záujmov alebo povinností účastníkov stavebného konania, ako aj záujmov chránených dotknutými orgánmi št. správy, prerokuje stav. úrad žiadosť a vydá rozhodnutie, ktorým buď zmenu stavby povolí, pričom rozhodne aj o prípadných námietkach účastníkov a určí podľa potreby ďalšie záväzné podmienky, alebo žiadosť zamietne. Na konanie o zmene sa primerane vzťahujú ustanovenia o stav. konaní.
§70
Stavebné povolenie a rozhodnutie o predĺžení jeho platnosti sú záväzné aj pre právnych nástupcov konania.
36	Vytyčovanie a užívanie stavieb
, §85 §75
(7)	Pred začatím stavby, zmeny stavby, terénnych úprav a ťažobných prác na povrchu musí stavebník zabezpečiť vytýčenie stavieb fyzickou osobou alebo právnickou osobou oprávnenou vykonávať geodetické a kartografické činnosti a autorizačné overenie vybraných geodetických a kartograf, činností autorizovaným geodetom a kartografom.
(9)	Kvalitatívne podmienky a výsledný operát vytýčenia stavieb, zmien stavieb, terénnych úprav a ťažobných prác na povrchu ustanovuje osobitný predpis.
(12)	Vytyčovanie sa robí podľa vytyčovacích výkresov v súlade s územným rozhodnutím alebo stavebným povolením.
§75a
(3)	Stavebný úrad môže pri jednoduchých, drobných a dočasných stavbách, zmenách týchto stavieb a pri terénnych úpravách menšieho rozsahu upustiť od vytýčenia oprávnenými osobami podľa § 45 ods. 4.
(5)	Za súlad priestorovej polohy stavby s dokumentáciou overenou v stavebnom konaní, pri ktorej sa upustilo od vytýčenia na to oprávnenými osobami podľa odseku l, zodpovedá stavebník.
(8)	Za určenie priestorovej polohy terénnych úprav, pri ktorých sa upustilo od vytýčenia na to oprávnenými osobami, zodpovedá ten, kto požiadal stavebný úrad o ich povolenie.
(11)	Doklady o vytýčení priestorovej polohy predloží stavebník stav. úradu pri kolaudácii. Pri stavbách a terénnych úpravách, ktoré nevyžadujú kolaudáciu, pripojí stavebník doklad o vytýčení k ním uchovávanej dokumentácii.
UŽÍVANIE STAVIEB
Kolaudácia stavieb
§76
(4)	Dokončenú stavbu, príp. jej časť spôsobilú na samost. užívanie alebo tú časť stavby, na ktorej sa vykonala zmena alebo udrž. práce, pokiaľ tieto stavby vyžadovali stav. povolenie, možno užívať len na základe kolaud. rozhodnutia.
(9)	Dokončené terénne úpravy, ťažobné a im podobné alebo s nimi súvisiace práce, ako aj informačné, reklamné a propagačné zariadenia sa kolaudujú len v prípadoch, že to stavebný úrad určil pri ich povolení.
(12)	Všeobecne záväzný právny predpis môže ustanoviť, či a v akom rozsahu sa vykonáva kolaudačné konanie pri stavbách, ktoré podľa predpisov o telekomunikáciách nevyžadujú stavebné povolenie.
§77
Kolaudačné konanie vykonáva stavebný úrad, ktorý vydal stavebné povolenie alebo povolil terénne úpravy, ťažobné a im podobné alebo s nimi súvisiace práce, ako aj informačné, reklamné a propagačné zariadenia.
§79
(3)	Kolaudačné konanie sa začína na návrh stavebníka.
(9)	Návrh na kolaudáciu stavby sa podáva písomne. V návrhu sa uvedie označenie a miesto stavby, terén, úprav alebo miesto ťažôb, prác, predpokl. termín dokončenia stavby alebo terén, úprav, alebo ťažobných prác vrátane vypratania  staveniska a dokončenia úprav okolia stavby a údaj o tom, či sa bude vykonávať skúšobná prevádzka a čas jej trvania.
§80
(1) Stav. úrad oznámi účastníkom konania, obci, ak nieje stav. úradom príslušným na kolaud. konanie, a dotknutým orgánom št. správy začatie kolaud. konania najmenej 10 dní pred ústnym konaním spojeným s miestnym zisťovaním.
(5)	V oznámení o začatí kolaudačného konania upozorní stavebný úrad účastníkov a dotknuté orgány štátnej správy, že námietky a stanoviská môžu uplatniť najneskoršie pri ústnom konaní, inak že sa na ne neprihliadne.
(8)	Ak je to účelné, prizve stavebný úrad na kolaudačné konanie projektanta, prípadne dodávateľa.
§81
(9)	V kolaud. konaní stav. úrad najmä skúma, či sa stavba uskutočnila podľa dokumentácie overenej stav. úradom v stav. konaní a či sa dodržali zastavovacie podmienky určené úž. plánom zóny alebo podmienky určené v úž. rozhodnutí a v stav. povolení. Ďalej skúma, či skutočné realizovanie stavby alebo jej užívanie nebude ohrozovať verej. záujem, predovšetkým z hľadiska ochrany života a zdravia osôb, živ. prostredia, bezpečnosti práce a tech. zariadení.
(13)	Ak v priebehu uskutočňovania stavby dôjde k zmene tech. predpisov, podľa ktorých bola spracovaná projekt, dokumentácia, prihliada na ne stav. úrad len vtedy, pokiaľ sa ich ustanovenia vzťahujú aj na stavby projektované a uskutočňované pred ich účinnosťou.
(15)	Ak stav. úrad pri kolaud. konaní zistí na stavbe závady brániace jej užívaniu, určí lehotu na ich odstránenie a preruší konanie.
(18)	S kolaudačným konaním sa môže spojiť konanie o zmene stavby (§ 68), pokiaľ sa skutočné realizovanie podstatne neodchyľuje od dokumentácie overenej stavebným úradom v stavebnom konaní.
§81b
Kolaudačné rozhodnutie sa nevydá, ak nieje zaistená bezpečnosť a ochrana zdravia ľudí a životného prostredia, ako aj riadne užívanie stavby na určený účel, najmä ak
c)	nieje podľa dokumentácie overenej stavebným úradom v stavebnom konaní zabezpečené vykurovanie stavby a pripojenie na rozvod vody, elektriny a na kanalizačnú sieť,
e)	nieje zaistená bezpečná a plynulá prevádzka výťahov podľa overenej dokumentácie,
g)	nieje zaistený bezpečný prístup a príchod k stavbám,
j)	nie sú splnené podmienky stavebného povolenia na nevyhnutnú komplexnosť výstavby a na vylúčenie negatívnych účinkov stavby na okolité životné prostredie, prípadne ich obmedzenie na prípustnú mieru,
k)	nie sú predložené doklady o vyhovujúcich výsledkoch predpis, skúšok a doklady o overení vhodných stav. výrobkov
§82
(4)	Kolaud. rozhodnutím sa povoľuje užívanie stavby na urč. účel, a ak je to potrebné, určia sa podm. užívania stavby.
(11)	V kolaud. rozhodnutí môže stavebný úrad určiť podmienky vyplývajúce zo všeob. tech. požiadaviek na výstavbu, odstránenie drobných nedostatkov skutočného realizovania stavby zistených pri kolaud. konaní a určiť primeranú lehotu na ich odstránenie. Môže tak urobiť iba v prípade, že ide o nedostatky, ktoré neohrozujú zdravie a bezp. osôb a nebránia vo sv. súhrne riadnemu a nerušenému užívaniu stavby na určený účel; inak kolaudačné rozhodnutie nevydá.
(18)	V podmienkach užívania stavby stavebný úrad podľa druhu a účelu stavby uloží najmä vyznačenie drobných odchýlok do overenej dokumentácie stavby, ktoré stavebný úrad vzal na vedomie, a ďalšie povinnosti na zabezpečenie verejných záujmov, na ochranu práv a opráv, záujmov účastníkov, na zab. záujmov starostlivosti o ŽP, bezpečnosť a ochranu zdravia ľudí, požiar, bezpečnosť a zab. prístupu osobám s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie.
(21)	Ak sa má stavba užívať ako prevádzkáreň, je kolaudačné rozhodnutie zároveň osvedčením, že prevádzkáreň je spôsobilá na prevádzku.
§83
Stavebný úrad môže na žiadosť stavebníka vydať časové obmedzené povolenie na predčasné užívanie stavby aj pred odovzdaním a prevzatím všetkých dodávok, pokiaľ to nemá podstatný vplyv na užívateľnosť stavby a predčasné užívanie neohrozuje bezpečnosť a zdravie osôb. Do 15 dní po odovzdaní a prevzatí takej stavby je stavebník alebo budúci užívateľ povinný podať stavebnému úradu návrh na kolaudáciu stavby.
§85
Zmena v užívaní stavby
(6)	Stavbu možno užívať len na účel určený v kolaud. rozhodnutí, prípadne v stav. povolení. Zmeny účelu užívania stavby, ktoré spočívajú v zmene spôsobu užívania stavby, jej prevádzk. zariadenia, v zmene spôsobu a v podstatnom rozšírení výroby alebo činností, ktoré by mohli ohroziť život a zdravie ľudí alebo ŽP, vyžadujú rozhodnutie stav. úradu o zmene v užívaní stavby; na konanie o zmene v užívaní stavby sa vzťahujú primerane ustanovenia § 76 až 84.
(9)	Zmenu v užívaní stavby, kt. je spojená so zmenou stavby, prerokuje stav. úrad pri stav. konaní a po jej dokončení vykoná kolaudáciu zmeny stavby. Zmenu v užívaní stavby, kt. je spojená so zmenou stavby spočívajúcou v stav. úpravách podľa § 55 ods. 2 písm. b) môže prerokovať stav. úrad v spojenom konaní o zmene v užívaní stavby podľa ods. l .
(13)	Zmeny účelu užívania stavby, ktoré spočívajú v zmenách podľa odseku l a 2, stavebný úrad nepovolí, ak sú v rozpore so záväznou časťou územnoplánovacej dokumentácie.
37	Vyvlastnenie
11	50/1 976 § 1 08 - § 1 1 6, prednáška
13	najvážnejší zásah do vlastníckeho práva, umožňuje Ústava SR či. 20 ods. 4 a OZ § 128, potrebné splniť 4 podmienky:
1.	verejný záujem
2.	na základe zákona
3.	za náhradu
5.	účel nemožno dosiahnuť inak
1	predmetom môžu byť: pozemky, stavby, práva k nim

1	možno ich úplne vyvlastniť alebo práva obmedziť len rozhodnutím stav. úradu
2	cieľom je prechod alebo obmedzenie vlastníckeho práva a zriadenie, obmedzenie alebo zrušenie vecného bremena
2	vlastnícke právo prechádza na navrhovateľa, ak sa k nehnuteľnosti viažu práva 3. osôb, tieto spravidla zanikajú, s výnimkou práva užívať byt alebo nebytový priestor
4	náhrada za vyvlastnenie nehnuteľnosti musí byť vo výške trhovej ceny, ktorá sa určuje znaleckým posudkom
5	spôsob náhrady - v peniazoch, náhradný pozemok (dohoda)
6	vyvlastň. konanie vykonáva stav. úrad, ktorý zároveň nariaďuje aj ústne konanie, najneskôr tu námietky proti vyvlastneniu
8	návrh na vyvlastnenie - musí tam byť, že cieľ nebolo možné dosiahnuť dohodou (navrhnúť odkúpenie od vlastníka, poslať výzvu, do 15 dní, potom vyvlastnenie, prikladá sa kópia tejto výzvy s doručenkou)
12	s užívaním nehnuteľnosti je potrebné začať do lehoty určenej vo vyvlastňovacom rozhodnutí, max. 2 roky - ak sa nezačala nehnuteľnosť užívať, môže sa bývalý vlastník alebo jeho pr. nástupca domáhať zrušenia rozhodnutia o vyvlastnení – je potrebné vrátiť fín. náhradu
§108
Predmet a účely vyvlastnenia
(1)	Pozemky, stavby a práva k nim, potrebné na uskutočnenie stavieb alebo opatrení vo verej. záujme, uvedených v ods. 2, možno vyvlastniť alebo vlastnícke práva k pozemkom a stavbám možno obmedziť rozhodnutím stav. úradu.
(2)	Vyvlastniť možno len vo verejnom záujme pre
a)	verejnoprospešné stavby podľa schválenej územno - plánovacej dokumentácie
d)	vytvorenie hyg., bezpečnostných a iných ochr. pášem a chráň, území a pre zabezpečenie podmienok ich ochrany,
f)	vykonanie asanácie sídelného útvaru alebo jeho asanačných úprav podľa schválenej úž. - plánovacej dokumentácie,
g)	vytvorenie podmienok pre nevyhnutný prístup k pozemku a stavbe,
h)	vytvorenie podm. pre umiestnenie al. riadnu prevádzku zariadenia št. pozorovacej siete, ktorou sa zisťuje stav ŽP.
i)	výstavbu a správu diaľnic, ciest a miest, komunikácií vrátane zriadenia ich ochr. pásiem podľa os. predpisov,
j)	výstavbu energetického diela na výrobu alebo rozvod elektriny podľa osobitných predpisov,
h) výstavbu plynárenských zariadení podľa osobitných predpisov,,
i) výstavbu vojenských objektov a vojenských priestorov osobitného určenia podľa osobitných predpisov,
j) účely dobývania ložísk nerastov podľa osobitných predpisov,
k) výstavbu alebo prevádzkovanie vodohospodárskych diel podľa osobitných predpisov,
1) stavby dráh, ako aj na výkon činností v obvode dráhy a v ochrannom pásme dráhy podľa osobitných predpisov,
m) zachovanie a riadne užívanie kultúrnej pamiatky podľa osobitných predpisov,
n) výstavbu potrubí pre pohonné látky a ropu podľa osobitných predpisov.
o) uskutočnenie stavieb, ktoré sú významnou investíciou podľa osobitných predpisov.
(3) Verejný záujem na vyvlastnení na účely uvedené v ods. 2 sa musí preukázať vo vyvlastň. konaní. Za stavby podľa ods. 2 písm.a) sa považujú stavby určené na verejnoprosp. služby a pre verejné tech. vybavenie územia podporujúce jeho rozvoj a ochranu ŽP, ktoré vymedzí schvaľujúci orgán v záväznej časti územno - plánovacej dokumentácie.
§109
Cieľ vyvlastnenia
(1)	Cieľom vyvlastnenia je dosiahnuť prechod, prípadne obmedzenie vlastníckeho práva k pozemkom a stavbám alebo zriadenie, zrušenie, prípadne obmedzenie práva vecného bremena k pozemkom a stavbám.
(2)	Vlastnícke právo k pozemkom a stavbám prechádza vyvlastnením na navrhovateľa. Vyvlastnením zanikajú všetky ostatné práva k vyvlastneným pozemkom a stavbám, pokiaľ nie je v rozhodnutí ustanovené inak; to sa nevzťahuje na právo užívať byty a nebytové priestory, ktoré vyvlastnením nezaniká.
§110
Podmienky vyvlastnenia
(1)	Vyvlastniť možno len vtedy, ak cieľ vyvlastnenia nemožno dosiahnuť dohodou alebo iným spôsobom.
(3)	Vyvlastnenie musí byť v súlade s cieľmi a zámermi úž. plánovania a ten sa dokazuje spravidla úž. rozhodnutím. Pokiaľ účel, na ktorý sa vyvlastňuje, nevyžaduje vydanie územného rozhodnutia, skúma sa súlad s cieľmi a zámermi územného plánovania priamo vo vyvlastňovacom konaní.
(9)	Vyvlastnenie sa môže uskutočniť len v nevyh. rozsahu. Ak možno účel vyvlastnenia dosiahnuť iba obmedzením práva, nemožno právo odňať v plnom rozsahu. Ak sa vyvlastnením prevádza vlastnícke právo iba k časti pozemku alebo sa obmedzuje iné právo k pozemku alebo stavbe a vlastník alebo iný oprávnený by nemohol využívať zostávajúcu časť pozemku al. obmedzené právo k pozemku al. stavbe, prípadne by ich mohol užívať len s neprimeranými ťažkosťami, rozšíri sa vyvlastnenie aj na zostávajúcu časť, pokiaľ o to vlastník al. iný oprávnený požiada.
Náhrada za vyvlastnenie
§111
Náhrada za pozemky a stavby
(2)	Vyvlastnenie sa uskutočňuje za náhradu.
(7)	Ak sa náhrada za vyvlastňovanú nehnuteľnosť poskytuje v peniazoch, určuje sa jej primeranosť podľa trhovej ceny určenej znaleckým posudkom. Na účely tohto zákona sa za trhovú cenu nehnuteľnosti považuje cena rovnakej alebo porovnateľnej nehnuteľnosti v tom istom čase, v tom istom mieste a v porovnateľnej kvalite.
(9)	Ak v priebehu vyvlastňovacieho konania nedôjde medzi doterajším vlastníkom a tými, ktorým na vyvlastňovanom pozemku alebo stavbe viaznu práva zanikajúce vyvlastnením, k dohode o rozdelení náhrady, zloží navrhovateľ náhradu na súde, v ktorého obvode pozemok alebo stavba leží. Súd rozhodne o uspokojení týchto nárokov, najmä s prihliadnutím na to, aby sa neohrozilo zabezpečenie nárokov záložných veriteľov.
(13)	Náhrada, ktorú nemožno vyplatiť preto, lebo do dňa vykonateľnosti vyvlastňovacieho rozhodnutia nebolo právoplatne skončené konanie o dedičstve , súdne konanie alebo nebola určená oprávnená osoba, sa odovzdá Slovenskému póz. fondu, ktorý s ňou naloží ako s náhradou za vyvlastnenie pozemku, s ktorým nakladá.
§llla
Náhrada za zrušenie, obmedzenie alebo zriadenie práv zodpovedajúcich vecným bremenám
(3)	Ak je s vyvlastňovanou stavbou alebo pozemkom spojené právo zodpovedajúce vec. bremenu 101), od ktorého závisí riadne užívanie inej stavby alebo pozemku, poskytne sa pri jeho zrušení alebo obmedzení primeraná náhrada zodpovedajúca nákladom, ktoré bude treba vynaložiť na zabezpečenie riadneho užívania stavby alebo pozemku. Obdobne sa postupuje pri zrušení alebo obmedzení práva zodpovedajúceho vecnému bremenu bez toho, že by súčasne dochádzalo k vyvlastneniu pozemku alebo stavby, s ktorými je právo zodpovedajúce vecnému bremenu spojené.
(4)	Pri zriadení práva zodpovedajúceho vecnému bremenu sa poskytne za obmedzenie vlastníctva pozemku alebo stavby primeraná náhrada zodpovedajúca rozsahu tohto obmedzenia.
§lllb Poskytovanie náhrad
(1)	Náhrada podľa § 111 sa poskytne v peniazoch, ak osobitný zákon alebo dohoda pôvodného vlastníka s novým vlastníkom nepripúšťa iný spôsob. Za právo zodpovedajúce vecnému bremenu možno poskytnúť náhradu aj vo vecnom plnení. Ak je možné majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok pridelením náhradného pozemku a vyvlastnený s tým súhlasí, tento spôsob vyrovnania má prednosť pred poskytnutím náhrady v peniazoch.
(2)	Náhradu poskytne ten, na koho prechádza vlastnícke právo k pozemku alebo k stavbe alebo v prospech koho sa vyvlastnením zriadilo právo zodpovedajúce vecnému bremenu.
(5)	Za presťahovanie hnuteľného majetku užívateľa vyvlastnenej stavby do miesta nového určenia sa poskytne náhrada vo výške účelne vynaložených nákladov.
Vyvlastňovacie konanie §112
(1)	Vyvlastňovacie konanie vykonáva stavebný úrad.
(4)	Vyvlastň. konanie sa začína na návrh orgánu štátnej správy, právnickej alebo íýzickej osoby, ktorá má predmet vyvlastnenia využiť na účel, na ktorý sa vyvlastňuje. Pokiaľ je navrhovateľom orgán príslušný na vyvlastň. konanie, ustanoví odvolací orgán, ktorý iný stav. úrad v jeho pôsobnosti vykoná konanie a vydá rozhodnutie o vyvlastnení.
(9)	Návrh na vyvlastnenie obsahuje označenie účastníkov konania, označenie vyvlastňovaného pozemku alebo stavby, navrhovaný rozsah a odôvodnenie požiadavky s uvedením účelu, na ktorý sa vyvlastnenie navrhuje, návrh náhrady a dôkaz o tom, že pokus o získanie práva k pozemku alebo k stavbe dohodou bol bezvýsledný. Podrobnosti o obsahu návrhu ustanoví všeobecne záväzný právny predpis [§ 143 ods. l písm. c)].
(13)	Bezvýslednosť dohody sa preukazuje doručenkou zaslanej písomnej výzvy na uzavretie dohody obsahujúcou požiadavku žiadateľa, dôvody požadovaného prevodu práva alebo vzniku vecného bremena, návrh odplaty najmenej vo výške určenej podľa § 111 ods. 2 a upozornenie, že ak na výzvu vlastník pozemku alebo stavby neodpovie do 15 dní odo dňa doručenia, bude sa predpokladať, že dohodu odmieta.
§113
(1)	Na prerokovanie návrhu na vyvlastnenie nariadi stavebný úrad ústne konanie.
(4)	Stavebný úrad oznámi účastníkom konania termín uskutočnenia ústneho konania písomne najmenej 15 dní vopred.
(9)	Námietky proti vyvlastneniu musia účastníci konania uplatniť najneskoršie pri ústnom konaní. Na námietky uplatnené neskoršie a na námietky, ktoré boli v územnom konaní zamietnuté alebo ktoré mohol účastník uplatniť v úž. konaní podľa tohto zákona, sa neprihliada. Na túto skutočnosť sa musia účastníci konania výslovne upozorniť.
§113a
(1) Ak vyvlastňovaná stavba alebo vyvlastňovaný pozemok nemá v katastri nehnuteľností zapísaného vlastníka alebo vlastníctvo je predmetom konania o dedičstvo alebo súdneho konania, účastníkom vyvlastňovacieho konania
a)	je SPF, ak ide o pozemok, s ktorým nakladá,
f)	sú účastníci konania o dedičstvo a SPF, ak ide o stavbu alebo pozemok, ktorého vlastníctvo je predmetom dedič. konania, a to až do právoplatnosti rozhodnutia o dedičstve,
c) sú účastníci súdneho konania a SPF, ak ide o stavbu alebo pozemok, ktorého vlastníctvo je predmetom súdneho konania, a to až do právoplatnosti súdneho rozhodnutia.
(2) Ak vyvlastňovaná stavba alebo vyvlastňovaný pozemok nebol vydaný podľa os. predpisov z dôvodu, že nebolo rozhodnuté o opráv, osobe, je účastníkom vyvlastň. konania povinná osoba a SPF, a to až do právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa určila oprávnená osoba.
§114
(1)	Na základe výsledkov vyvlastňovacieho konania vydá stavebný úrad rozhodnutie o vyvlastnení.
(3)	Rozhodnutie o vyvlastnení okrem náležitostí ustanovených osobitným predpisom určuje najmä
b)	predmet, rozsah a účel vyvlastnenia,
c)	náhradu za vyvlastnenie a spôsob jej úhrady,
f)	lehotu, do ktorej sa musí začať s užívaním pozemku a stavby na účel, na ktorý sa vyvlastnili,
g)	podmienky na podanie žiadosti o zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení.
(3)	Odkladný účinok odvolania proti rozhodnutiu o vyvlastnení nemožno vylúčiť.
Užívanie vyvlastneného pozemku a stavby §115
(2)	Vyvlastnený majetok a stavbu možno užívať len na účely, na ktoré boli vyvlastnené.
(6)	S užívaním pozemku a stavby na účel, na ktorý boli vyvlastnené, sa musí začať najneskoršie v lehote určenej v rozhodnutí o vyvlastnení; lehota nesmie byť dlhšia ako dva roky.
§116
(11)	Na žiadosť účastníka alebo jeho pr. nástupcu zruší stav. úrad úplne alebo čiastočne rozhodnutie o vyvlastnení práv k pozemkom a stavbám, ak sa v určenej lehote nezačalo s ich užívaním na účel, na ktorý sa vyvlastnili. Žiadosť o zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení možno podať do 2 rokov po uplyň, lehoty podľa § 1 15 ods. 2. Pred uplynutím tejto lehoty možno podať žiadosť len vtedy, ak úž. rozhodnutie určujúce využitie pozemku al. stavby na daný účel stratilo platnosť al. bolo zrušené. O týchto právach musí stav. úrad poučiť účastníka konania v rozhodnutí o vyvlastnení.
(14)	Ak rozhodnutie o vyvlastnení bolo celkom alebo čiastočne zrušené, má ten, kto poskytol náhradu za vyvlastnenie, nárok na jej vrátenie a ten, komu sa vyvlastnilo, nárok na náhradu spôsobenej ujmy. Náhradu poskytne podľa všeobecných predpisov o náhrade škody ten, v prospech ktorého sa vyvlastnilo. Ak nedôjde k dohode o týchto nárokoch a ich výške, rozhodujú súdy príslušné podľa všeobecných predpisov.
38	Pozemkové úpravy – obsah, dôvody, obvod, úč42	astníci, pozemky podliehajúce úpravám
1	33/199l, prednáška
2	pozemky, ktoré sa nachádzajú v extraviláne, majú charakteristiku ph. alebo lesného pozemku
3	v minulosti dochádzalo k veľkému drobeniu týchto pozemkov - výmeny, spoluvl. podiely - vznikali problémy pri intenzívnom využívaní
4	za socializmu - snaha tento stav odstrániť hosp.- tech. úpravami pozemkov - takto sa to nevyriešilo, preto:
7	330/1991 o póz. úravách, usporiadaní póz. vlastníctva, póz. úradoch, póz. fonde a póz. spoločenstvách (komasačný zákon - sceľovanie pozemkov) 
12	póz. úpravy - zmeny v usporiadaní pozemkov na určitom území za cieľom vytvorenia pôdne ucelených hosp. Jednotiek, pričom sa úpravy vykonávajú podľa potrieb vlastníkov s ich súhlasom, zohľadňujú sa aj celospoločenské požiadavky na tvorbu krajiny, ŽP a oblasť investičnej výstavby
14	podstata póz. úprav - spočíva v zámene vlastníctva pozemkov - vlastníkovi drobných pozemkov zaniká vlastnícke právo k týmto parcelám a vlastník nadobúda l ucelenú hosp. plochu = komasácie
16	komasácie je potrebné odlišovať od zjednodušených (zrýchlených) postupov = majiteľovi drobných parciel sa poskytne iný náhradný pozemok do dočasného bezplatného užívania, bez zmeny vlastníckeho práva dôvody - v zákone
17	póz. úpravy sa vykonávajú naraz pre celé kat. územie, toto územie nazývame obvod póz. úprav - zásada: patria tu všetky pozemky, platia výnimky:
a)	pozemky, ktoré slúžia obrane
b)	pozemky, kde sú zriadené vodohosp. diela
c)	pozemky, kde sa nachádzajú cesty, ďiaľnice, železnice, cintoríny
2	účastníci póz. úprav:
o	vlastníci a užívatelia pozemkov v obvode póz. úprav
o	vlastníci ost. nehnuteľného ph. majetku
o	investor, ak ide o výstavbu verejno - prospešných zariadení
o	SPF, pokiaľ sa jedná o pozemky vo vlastníctve štátu alebo pozemky nezistených vlastníkov
3	orgány št. správy: 
l.	MHSR
2.	krajské pozemkové úrady
3.	obvodné pozemkové úrady
§1
Obsah pozemkových úprav
(2)	Obsahom póz. úprav je rac. priestor, usporiadanie póz. vlastníctva v určitom území a ost. nehnuteľného ph. a lesného majetku s ním spojeného vykonávané vo verej. záujme v súlade s pož. a podm. ochrany ŽP a tvorby úž. systému ekol. stability, fciami ph. krajiny a prevädzkovo-ekon. hľadiskami moderného ph.-stva a lesného hosp. a podpory rozvoja vidieka.
(3)	Pozemkové úpravy zahŕňajú
a)	zistenie a nové usporiadanie vlastníckych a užívacích pomerov ako aj súvisiacich iných vecných práv laa) v obvode póz. úprav a nové rozdelenie pozemkov (scelenie, oddelenie alebo iné úpravy pozemkov),
b)	technické, biologické, ekologické, ekon. a právne opatrenia súvisiace s novým usporiadaním právnych pomerov.
§2
Dôvody pozemkových úprav
(1)	Pozemkové úpravy sa vykonávajú najmä, ak
b)	je to potrebné na usporiadanie vlastníckych a užívacích pomerov a odstránenie prekážok ich výkonu vyvolaných historickým vývojom pred účinnosťou tohto zákona,
c)	došlo k podstatným zmenám vo vlastníckych a užívacích pomeroch v obvode pozemkových úprav (§ 3),
f)	má dôjsť inej investičnej výstavbe, ktorá podstatne ovplyvní hospodárenie na pôde alebo životné podmienky v obvode pozemkových úprav alebo jeho ucelenej časti,
g)	je to potrebné v záujme obnovenia alebo zlepšenia funkcií ekol. stability v úž. systéme a celk. rázu ph. krajiny,
h)	má dôjsť k obmedzeniu poľnohospodárskej alebo lesnej výroby z dôvodu vyhlásenia ochranných pásiem, chránených území alebo z iných dôvodov,
k)	sa v kat. území vyčlenilo do bezplatného dočas. náhradného užívania viac ako 25 % výmery ph. pôdneho fondu.
(2)	Ak sa póz. úpravy vykonávajú z dôv. uvedených v ods. l písm. písm. a), c), d), e) a f), nariaďuje ich príslušný obvodný póz. úrad.
§3
Obvod pozemkových úprav
(1)	Pozemkové úpravy sa vykonávajú spravidla naraz pre celé kat. územie, ktoré tvorí obvod pozemkových úprav.
(6)	Ak to nebráni účelu pozemkových úprav alebo ak je to v záujme jeho dosiahnutia, môže sa obvod pozemkových úprav určiť inak. Obvod pozemkových úprav možno určiť aj s prihliadnutím na ucelené lesné časti, ktorými sú jednotky priestorového rozdelenia lesa podľa os. predpisu.
(7)	Zisťovanie priebehu hraníc obvodu pozemkových úprav a zisťovanie zmien druhov pozemkov podľa skutočného stavu v teréne vykonáva komisia, ktorú zriaďuje obvodný pozemkový úrad. Komisia je zložená z dvoch zamestnancov obvodného pozemkového úradu, jedného zamestnanca správy katastra, jedného zástupcu obce a jedného zástupcu navrhovateľa. Ak je to potrebné, počet členov komisie možno doplniť po jednom zástupcovi z ďalších dotknutých orgánov. Predsedu komisie vymenúva a odvoláva riaditeľ obvodného pozemkového úradu.
(7)	O zmenách obvodu pozemkových úprav, ktoré sú nepatrného rozsahu a v podstate nemenia obvod pozemkových úprav, môže rozhodnúť obvodný pozemkový úrad. Na rozhodnutie sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. Zmena sa musí písomne oznámiť vlastníkom pozemkov, ktorých sa týka.
Obvod projektu pozemkových úprav
(1)	Póz. úpravám podliehajú vš. pozemky v obvode póz. úprav okrem pozemkov v zastavanom území obce. láb).
(4)	Ak sa tým nezmarí účel pozemkových úprav, môžu byť z pozemkových úprav niektoré pozemky vyňaté, najmä pozemky vyhradené pre obranu štátu, vodohospodárske diela, pásma hygienickej ochrany vodných zdrojov, diaľnice, cesty, železnice, cintoríny, stavebné pozemky, dobývacie územia výhradných ložísk, chránené územia a ich ochranné pásma, archeologické lokality a významné časti územného systému ekologickej stability.
(7)	Obvod projektu pozemkových úprav tvorí súhrn všetkých pozemkov určených na vykonanie pozemkových úprav. Je ohraničený hranicou, ktorá oddeľuje súvislé územia pozemkov patriacich do pozemkových úprav od súvislých území s pozemkami vyňatými z pozemkových úprav a od pozemkov, ktoré neboli zahrnuté do pozemkových úprav.
§6
Účastníci pozemkových úprav
(1) Účastníkmi pozemkových úprav (ďalej len "účastník") sú
a)	vlastníci pozemkov podliehajúcich pozemkovým úpravám,
b)	nájomcovia pozemkov podliehajúcich pozemkovým úpravám,
c)	vlastníci ost. nehnuteľného poľnohospodárskeho majetku nachádzajúceho sa v obvode pozemkových úprav,
d)	fyzické osoby a právnické osoby, ktorých vlastnícke alebo iné práva môžu byť pozemkovými úpravami dotknuté,
e)	investor, ak ide o póz. úpravy z dôv. uvedeného v § 2 ods. l písm. d), alebo iná FO alebo PO, v ktorej záujme sa póz. úpravy vykonávajú,
f)	Slovenský pozemkový fond,
g)	štátna organizácia lesného hospodárstva,
h) obec,
(5) SPF a št. organizácia lesného hospodárstva v konaní vo veciach póz. úprav vykonávajú práva vlastníka nehnuteľností vo vlastníctve štátu a zastupujú neznámych vlastníkov pozemkov alebo vlastníkov pozemkov, ktorých miesto pobytu nieje známe, alebo tých, ktorí svoje práva neuplatnili (§ 17 ods. 1) a ak neprebieha konanie podľa § 16.
39	Konanie o pozemkových úpravách
1	330/1991, prednáška
4	možné začať: 	l . na návrh účastníka - DOVOLENIE
2. z podnetu obvodného póz. úradu - NARIADENIE
3	obvodný póz. úrad nariaďuje prípravné konanie, v ňom sa zisťuje do vodnosť a naliehavosť, hosp. účelnosť vykonania póz. úprav, určujú sa hranice obvodu póz. úprav, rozhoduje sa o vyňatí pozemkov z póz. úprav nariadenie sa vyhlasuje verejnou vyhláškou
4	ak sa v prípravnom konaní zistí do vodnosť, naliehavosť, ..., vtedy OPÚ rozhodne o nariadení/povolení póz. úprav
9	po právoplatnosti rozhodnutia začne spracúvať úvodné podklady - zahŕňajú práce na oceňovaní pozemkov v obvode póz. úprav, vypracuje sa návrh všeob. zásad fčného usporiadania územia, ktoré sa potom predkladajú združeniu účastníkov na vyjadrenie (združenie účastníkov je PO)
12	podľa ocenenia jednotlivých pozemkov a trv. porastov a podľa zoznamu vlastníkov OPÚ zostavuje register pôvodného stavu, ktorý obsahuje údaje o nehnuteľnostiach a pr. vzťahoch k nim, ktoré sa nachádzajú v obvode v čase začatia konania
14	register pôv. stavu sa zverejňuje na mieste v obci obvyklom na 15 dní z registra sa posiela každému účastníkovi výpis a údaj o cene
16	účastníci môžu podať proti registru námietky s tým, že po rozhodnutí o námietkach OPÚ schváli register pôv. stavu
18	keď je schválený register, účastníci majú nárok na vyrovnanie za pozemky, ktoré podliehajú póz. úpravám
19	primárne sa vyrovnanie poskytuje vo forme náhradného pozemku - obdobná bonita, výmera, cena ako pôvodný pozemok
21	ak účastník nesúhlasí s pridelením náhradného pozemku, je mu pridelená peň. náhrada
24	OPÚ prerokúva so združením účastníkov požiadavky na umiestnenie nových pozemkov,  zásady pre umiestnenie nových pozemkov platia vtedy,  ak s nimi súhlasia účastníci, ktorí spolu vlastnia najmenej 2/3 rozlohy pozemkov, ktoré podliehajú póz. úpravám
§r9
Úvodné podklady
(1)	Po nádob, právoplatnosti rozhodnutia o povolení alebo nariadení póz. úprav obvodný póz. úrad začne práce na
b)	prešetrovaní, zameraní a zobrazení obvodu pozemkových úprav a stabilizovaní význačných lomových bodov hraníc obvodu pozemkových úprav, ktoré sa vykonávajú v rámci operátu obvodu projektu pozemkových úprav,
c)	aktualizovaní bonitovaných pôdnoekologických jednotiek,
e)	vyhotovovaní súpisu údajov o pôvodných nehnuteľnostiach a právnych vzťahov k nim, určení hodnoty pozemkov a trvalých porastov v obvode pozemkových úprav, vyhotovovaní zoznamu vlastníkov, užívateľov pozemkov a osôb podľa § 6 ods. l písm. d), ktoré sú obsahom registra pôvodného stavu,
i)	obstarávaní ďalších podkladov a súborov informácií potrebných na riešenie priestorového usporiadania a funkčného využívania územia v obvode projektu pozemkových úprav v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja v rámci návrhu miestneho územného systému ekologickej stability na účely pozemkových úprav a všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav.
(4)	OPÚ v obvode projektu póz. úprav zostaví, zverejní a schváli register pôv. stavu, ktorý sa skladá z údajov o pozemkoch a pr. vzťahoch k nim ku dňu, ktorý určí OPÚ; zmeny pr. vzťahov, ku ktorým došlo po schválení registra pôv. stavu, OPÚ vyznačí v registri pôvodného stavu na základe údajov katastra nehnuteľností.ób)
(6)	Hodnota pozemkov v obvode projektu pozemkových úprav sa určí podľa druhu pozemku vedeného v katastri nehnuteľností spresneného na základe komisionálneho zistenia (§ 3 ods. 3) v rámci spresňovania druhov pozemkov v obvode pozemkových úprav (§6 ods. 2) a podľa bonitovaných pôdnoekologických jednotiek.
(8)	BPEJ je základnou mapovou a hodnotovou jednotkou bonitácie ph. pôd SR; vlastnosti pôdnoekologickej jednotky sú vyjadrené sedemmiestnym číselným kódom.
(10)	Ak sa pri vyrovnaní v nových pozemkoch zachová druh pôv. pozemku (§ 6 ods. 2), hodnota trv. porastov sa nemusí určiť.
(11)	Ak pri vyrovnaní v nových pozemkoch nie sú zachované druhy pozemkov, hodnota trvalých porastov, ktorá bude obsahom registra nového stavu (§ 12a), stanoví sa podľa § 43 ods. 2.
(17)	Hodnota pozemkov, na ktorých sú vybudované spoločné zariadenia a opatrenia a ktoré sa stanú súčasťou návrhu plánu spoločných zariadení a opatrení, určí sa podľa druhu a bonity priľahlých pozemkov. To sa vzťahuje aj na spoločné zariadenia a opatrenia plánované v projekte pozemkových úprav.
(20)	Obvodný pozemkový úrad vypracuje na účely pozemkových úprav návrh miestneho územného systému ekol. Stability 6d) ako podklad na všeobecné zásady funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav.
(24)	Všeobecné zásady funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav sa vypracúvajú v rozsahu, ktorý zodpovedá dôvodom začatia pozemkových úprav a potrebám ďalšieho konania o pozemkových úpravách. Všeobecné zásady funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav obsahujú
c)	prehodnotenie alebo určenie regulatívu priestorového usporiadania a funkčného využívania územia,
f)	návrhy spôsobu ďalšieho využívania územia a štruktúry krajiny v obvode projektu póz. úprav s cieľom, aby sa v nej vzájomne zlaďovali priestor, požiadavky hospodárskych a i. činností človeka s krajinnoekol. podmienkami územia, 6e)
h)	vymedzenie chránenej časti krajiny, ak nevznikajú podľa osobitného predpisu.óf)
(10)	V rámci všeob. zásad funkčného usporiadania územia v obvode póz. úprav sa vykonávajú prieskumy a rozbory
a)	dopravných pomerov a technického vybavenia územia,
c)	územných vplyvov rozvoja nepoľnohospodárskych činností,
f)	rozhraničenia lesnej pôdy a poľnohospodárskej pôdy, najvhodnejšieho spôsobu využitia poľnohospodárskej pôdy a lesnej pôdy, zachovania a zvyšovania jej úrodnosti a produkčných schopností a ochrany pred znehodnotením,
g)	požiadaviek na tvorbu miestneho systému ekologickej stability, požiadaviek na ochranu prírody a jednotlivých prírodných zdrojov a pamiatkovej starostlivosti,
h)	potreby úpravy vodného režimu,
i)	zmien v štruktúre poľnohospodárskych podnikov a lesných podnikov,
j)	súvislosti so susednými katastrálnymi územiami alebo obvodmi pozemkových úprav.
(13)	Návrh všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav predloží OPÚ na prerokovanie združeniu účastníkov, obci a orgánom uvedeným v § 5 ods. 13.
(15)	Za všeob. zásady fčného usporiadania územia v obvode póz. úprav sa považujú aj schválené lesné hosp. plány.6a)
(18)	Obvodný póz. úrad predloží správe katastra na kópii katastrálnej mapy zakreslený obvod projektu póz. úprav na účel jeho vyznačenia v súbore geodetických informácií katastra nehnuteľností.
§10
Prerokúvanie úvodných podkladov
(6)	Obvodný pozemkový úrad zverejní register pôvodného stavu [§ 9 ods. l písm. c)] na vhodnom mieste v obci alebo jej časti na 30 dní a doručí register pôvodného stavu združeniu účastníkov. Zároveň doručí každému účastníkovi, ktorého pobyt je známy, výpis z registra pôvodného stavu o pozemkoch vlastníka a porastoch na nich podliehajúcich pozemkovým úpravám okrem§ 9 ods. 5 vrátane výpisu spoluvlastníckych podielov a o ich hodnote.
(8)	Účastníci môžu podať proti údajom v písomnostiach uvedených v odseku l obvodnému póz. úradu písomné námietky v lehote do 30 dní.
(10)	Pri rozhodovaní o námietkach vlastníkov proti výpisu z registra pôvodného stavu sa postupuje podľa § 16 ods. 2 až 4. Ak sa námietky týkajú len určenia hodnoty pozemku a porastov, rozhodne o nich obvodný pozemkový úrad. Po rozhodnutí o námietkach obvodný pozemkový úrad register pôvodného stavu schváli.
(16)	OPÚ zverejní všeob. zásady funkčného usporiadania územia v obvode póz. úprav na vhodnom mieste v obci alebo jej časti na 30 dní, doručí ich združeniu účastníkov a vyzve účastníkov póz. úprav, aby sa k návrhu vyjadrili do 30 dní.
(21)	OPÚ oznámi všetkým dotknutým orgánom št. správy, že sa prerokúvajú všeob. zásady funkčného usporiadania územia v obvode projektu póz. úprav. Dotknuté orgány št. správy sú povinné oznámiť svoje stanoviská k návrhu všeob. zásad funkčného usporiadania územia do 30 dní odo dňa doručenia. Ak sa dotknutý orgán v tejto lehote nevyjadrí, predpokladá sa, že nemá námietky k návrhu všeob. zásad funkčného usporiadania územia v obvode póz. úprav.
(25)	Námietky proti všeob. zásadám funkčného usporiadania územia v obvode póz. úprav obvodný póz. úrad prerokuje so združením účastníkov a podľa výsledkov prerokovania rozhodne o schválení týchto zásad. Rozhodnutie sa doručí verejnou vyhláškou.
(33)	Obvodný pozemkový úrad môže po schválení všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav zabezpečiť výstavbu spoločných zariadení a opatrení v rámci schválených všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav. Schválením zásad na umiestnenie nových pozemkov vzniká štátu alebo obci právo užívania pozemkov navrhovaných na výstavbu spoločných zariadení a opatrení, z ktorého vyplýva právo uskutočňovať vo verejnom záujmeóg) výstavbu spoločných zariadení a opatrení.
(37)	Schválené všeob. zásady funkčného usporiadania územia v obvode póz. úprav podľa odseku 6 nahrádzajú na účely výstavby spoločných zariadení a opatrení rozhodnutie o umiestnení stavby alebo rozhodnutie o využívaní územia.
§11
Vyrovnanie
(3)	Za pozemky podliehajúce póz. úpravám patrí vlastníkom pozemkov vyrovnanie zodpovedajúce hodnote ich pozemkov a trvalých porastov, ktoré sa na nich nachádzajú; vyrovnanie patrí aj vlastníkom spoluvl. podielov, pričom obvodný pozemkový úrad musí zohľadniť úbytky pre spoločné zariadenia a opatrenia podľa § 12 ods. 7.
(5)	Vyrovnanie sa poskytuje vlastníkom pozemkov a vlastníkom spoluvl. podielov na iných pozemkoch (ďalej len nový pozemok). OPÚ pri výbere nových pozemkov prihliada na prevádzkovo-ekon. pomery vš. účastníkov a na okolnosti, ktoré ovplyvňujú využívanie, zhodnocovanie a výnos z pozemkov. Prihliada sa najmä na
a)	prírodné podmienky,
b)	vhodnú organizáciu pôdneho fondu jednotlivých ph. podnikov, lesných podnikov a hospodárskych subjektov,
c)	pomer jednotlivých druhov pozemkov 7) (kultúr) v obvode pozemkových úprav,
d)	vlastnosti a bonitu jednotlivých pozemkov,
e)	záujmy ochrany životného prostredia,
f)	územnoplánovaciu dokumentáciu.
(4)	Nové pozemky majú byť svojím druhom, výmerou, bonitou, polohou a hospodárskym stavom primerané pôvodným pozemkom, pričom sa prihliada na výhody získané pozemkovými úpravami.
(5)	Hodnota nových pozemkov je primeraná, ak nieje v porovnaní s hodnotou pôv. pozemku (§ 43) vyššia alebo nižšia o viac ako l O percent.
(8)	Nové pozemky sú primerané, ak rozdiel výmery pôv. pozemkov a nových pozemkov nepresahuje 10 percent výmery pôv. pozemkov. Uvedené výmery a hodnoty podľa ods. 4 sú platné po odpočítaní príspevku na spoločné zariadenia a opatrenia.
(9)	Ak s tým vlastník súhlasí, nemusia byť pri vyrovnaní dodržané kritériá uvedené v odsekoch 4 a 5.
(12)	Ak je potrebné pre spoločné zariadenia a opatrenia vyčleniť nevyhnutnú výmeru poľnohospodárskej pôdy, použijú sa najprv pôvodné neknihované pozemky a následne pozemky, ktoré prešli na obec podľa osobitného predpisu.7a)
(14)	Ak s tým vlastník súhlasí, vyrovnanie za pozemky alebo spoluvlastnícke podiely k pozemkom, ktoré tvoria ph. pôdu do výmery 400m2, poskytne sa v peniazoch. Vyrovnanie v peniazoch sa vykoná medzi Slovenským póz. fondom a vlastníkom pozemkov v lehote určenej v rozhodnutí o schválení vykonania projektu pozemkových úprav.
(16)	Ak s tým vlastník súhlasí, vyrovnanie za pozemky al. spoluvl. podiely k pozemkom patriacim do lesného pôdneho fondu do výmery 2 000 m2 sa poskytne v peniazoch. Vyrovnanie v peniazoch sa vykoná medzi št. organizáciou lesného hospodárstva a vlastníkom pozemku v lehote určenej v rozhodnutí o schválení vykonania projektu póz. úprav.
(10)	Ak sa pozemok nachádza za hranicami zastavaného územia obce v územiach s tretím, štvrtým alebo piatym stupňom ochrany a nieje vo vlastníctve štátu a vlastník požiada o vyrovnanie v peniazoch, postupuje sa podľa osobitného predpisu; 7b) tento postup sa vzťahuje len na prípady uvedené v odsekoch 8 a 9.
(l 1) Na vyrovnanie v peniazoch je potrebný súhlas vlastníka v píš. forme. Po doručení tohto súhlasu obvodnému póz. úradu nemožno súhlas odvolať. Pozemky, za ktoré žiada vlastník vyrovnanie v peniazoch podľa odsekov 8 až l O, nesmú sa previesť ani zaťažiť. Na návrh obvodného pozemkového úradu správa katastra vyznačí poznámku o zákaze vlastníka nakladať s týmito pozemkami. Po vyplatení vyrovnania v peniazoch nemožno žiadať zmenu vyrovnania. Ak je pozemok zaťažený právami tretích osôb, ktoré prechodom vlastníckeho práva nezanikajú, vyplatí sa vyrovnanie vlastníkovi po zohľadnení práv tretích osôb, ktoré na pozemku viaznu, o čom sa vlastník písomne upovedomí.
(15)	Na účel póz. úprav rozhodnutím obvodného pozemkového úradu môžu sa zriadiť alebo zaniknúť iné vecné práva k pozemku, laa) Pri zriadení i. vecného práva obvodný póz. úrad určí mieru zohľadnenia ujmy v rozdeľovačom pláne.
(19)	Pozemky, ktoré patria do obvodu pozemkových úprav a tvoria spoločnú nehnuteľnosť, môžu sa rozdeliť, ak s tým súhlasia vlastníci nadpolovičnej výmery spoločnej nehnuteľnosti. 7c)
(21)	Na účel póz. úprav rozhodnutím OPÚ možno zriadiť alebo zrušiť podiel, spoluvlastníctvo k pozemku.
(24)	Pozemky alebo spoluvl. podiely k pozemkom, ktoré tvoria ph. pôdu vo výmere do 400 m2, ktoré nemožno sceliť s ost. pozemkami vlastníka a za ktoré nebol uplatnený nárok na vyrovnanie v peniazoch, zlúčia sa do celku s ost. pozemkami alebo spoluvl. podielmi vlastníkov do 400 m2 a určí sa ich spoluvl. podiel; to neplatí, ak ide o pozemky, na ktoré sa vzťahuje os. predpis.
(16)	Ak ide o pozemky tvoriace lesný pôd. fond, najmenšia výmera pozemkov na opatrenia podľa ods.15 je 2 000 m2.
(20)	Slovenský póz. fond a štátna organizácia lesného hospodárstva na účel pozemkových úprav kúpi pozemky7e) alebo spoluvl. podiely k pozemkom v obvode pozemkových úprav uvedených v odsekoch 8 a 9 na účel vytvorenia väčších celkov alebo pre potreby štátu, ak ich vlastníci ponúknu na predaj alebo ak vlastníci súhlasia s predajom.
(24)	Obvodný pozemkový úrad prerokuje s vlastníkom jeho návrhy a požiadavky na určenie nových pozemkov. Podľa výsledkov prerokovaných pravidiel uvedených v odsekoch 2 a 3 a podľa schválených všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav a miestnych podmienok obvodný pozemkový úrad dohodne so združením účastníkov zásady na umiestnenie nových pozemkov.
(26)	Vlastníctvo k pozemkom, na kt. sú umiestnené spoločné zariadenia a opatrenia okrem pozemkov uved. v ods. 21, nadobudne obec za náhradu. Za náhradu sa považuje vec.plnenie vo forme správy a údržby spol.zariadení a opatrení.
(30)	Pozemky určené na spoločné zariadenia a opatrenia nemožno scudziť ani zaťažiť. Možno ich použiť len na účely upravené os. predpisom. 7f)
(32)	Pozemky určené projektom pozemkových úprav pre územný systém ekologickej stability 7g) regionálneho a nadregionálneho charakteru poskytuje štát. Vlastníkom týchto pozemkov je štát.
(33)	Obmedzenie vyplývajúce z osobitných predpisov 7h) preberá na seba vlastník nového pozemku.
(36)	Zásady na umiestnenie nových pozemkov sú platné, ak s nimi súhlasia účastníci, ktorí vlastnia najmenej 2/3 výmery pozemkov, na ktorých sú povolené alebo nariadené póz. úpravy. Zásady sa zverejnia verej. vyhláškou a doručia známym vlastníkom do vi. rúk. Za súhlas sa považuje aj to, ak vlastník nepodá námietku alebo námietka je neopodstatnená.
(40)	Ak sú pozemky v obvode pozemkových úprav, ktoré by mohli byť vyňaté z obvodu pozemkových úprav podľa § 4 ods. 2 a na ktorých sa nachádzajú stavby vo vlastníctve štátu alebo obce, ako sú cestné komunikácie, železnice a vodné plochy vybudované do 24. júna 1991, môže Slovenský pozemkový fond alebo iný správca pozemkov vo vlastníctve štátu poskytnúť vlastníkovi iný pozemok vo vlastníctve štátu. Určenie druhu pozemku sa vykoná podľa stavu v čase pred jeho zastavaním v hodnote platnej v čase nariadenia alebo povolenia pozemkových úprav.
40	Projekt pozemkových úprav – schválenie a vykonanie
§12
Projekt pozemkových úprav
(1)	Po schválení úvodných podkladov (§ 10) a dohodnutých zásad pre umiestnenie nových pozemkov (§11 ods. 18) obvodný pozemkový úrad zadá vypracovanie projektu pozemkových úprav - vypracúva ho FO alebo PO, ktorá má oprávnenie na výkon projektových prác v oblasti póz. úprav - toto oprávnenie udeľuje Min. pôdohospodárstva.
(2)	Projekt pozemkových úprav sa skladá
a)	zo sprievodnej správy, ktorá obsahuje rekapituláciu konania o pozemkových úpravách,
b)	z úvodných podkladov (§ 9),
d)	z návrhu nového usporiadania pozemkov v obvode póz. úprav, ktorý obsahuje geodet.a popis, údaje v členení na
1.	zásady na umiestnenie nových pozemkov,
4.	plány verejných zariadení a opatrení, plány spoločných zariadení a opatrení v nadväznosti na návrh miestneho úž. systému ekologickej stability územia na účel pozemkových úprav,
7.	rozdeľovači plán vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu a zoznam vyrovnaní v peniazoch,
(3)	Verejné zariadenia a opatrenia, ktoré slúžia obyvateľom obce riešeného územia, sú:
a)	zariadenia na rekreáciu,
b)	športové zariadenia,
c)	zariadenia na dodávku pitnej vody,
e)	čistenie odpadových vôd,
f)	skládky tuhého komunálneho odpadu,
g)	ďalšie verejné zariadenia a opatrenia.
(4)	Spoločné zariadenia a opatrenia, ktoré slúžia vlastníkom pozemkov v obvode pozemkových úprav, sú:
b)	cestné komunikácie (poľné cesty a lesné cesty) slúžiace na sprístupnenie pozemkov a súvisiace stavby (mosty, priepusty, železničné priecestia a pod.),
c)	protierózne opatrenia slúžiace na ochranu pôdy pred veternou eróziou a vodnou eróziou a súvisiace stavby (zatrávnenia, zalesnenia, vetrolamy, vsakovacie pásy, terasy, prehrádzky a prieľahy),
f)	opatrenia na ochranu životného prostredia, ktoré spočívajú hlavne vo vytvorení ekologickej stability a podmienok biodiverzity krajiny (biokoridory, biocentrá, interakčné prvky, sprievodná zeleň),
j)	vodohospodárske opatrenia, ktoré zabezpečujú krajinu pred prívalovými vodami a podmáčaním a zabezpečujú zdroj vody na krytie vlahového deficitu (nádrže, poldre, odvodnenia a závlahy),
l)	ďalšie spoločné zariadenia a opatrenia.
(8)	OPÚ po dohode s obcou v projekte póz. úprav vymedzí plochy na iné činnosti, ako je poľnohospodárska výroba, ak to vyžaduje súčasný stav alebo budúci rozvoj obce, a určí sa postup ich využitia.
(19)	Súčasťou projektu pozemkových úprav je plán využitia súčasných a zriaďovania nových zariadení a opatrení slúžiacich verejným alebo spoločným hosp. záujmom účastníkov a obci. Obsahuje najmä usporiadanie druhov pozemkov primerané prírodným podmienkam a funkčnej spätosti prír. procesov v určitom krajinnom priestore, úpravu cestnej siete a úpravu vodohosp. pomerov, zúrodňovanie, zachovanie a tvorbu krajinnej zelene, ochranu archeol. nálezísk, podmienky pre poľovnú zver, spoločné pasienky a opatrenia potrebné na umožnenie obhospodarovania náhradných pozemkov, ich zveľadenie, ochranu pred škodlivými účinkami iných prírodných faktorov (napr. veternej a vodnej erózie) a civilizačných vplyvov, ako aj na ochranu ŽP pred škodlivými účinkami ph. technológií.
(22)	Potrebu pozemkov na spoločné zariadenia a opatrenia znášajú všetci účastníci, a to podľa pomeru ich nárokov na vyrovnanie k hodnote všetkých pozemkov v obvode pozemkových úprav (§ 11 ods. 3).Obdobne sa postupuje pri prírastku alebo úbytku plochy pozemkov v dôsledku nového merania.
(28)	Rozdeľovači plán vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu sa zostavuje podľa registra pôvodného stavu [§ 9 ods. l písm. c)] a zásad pre umiestnenie nových pozemkov (§ 11 ods. 23). Rozdeľovači plán má grafickú časť (umiestnenie nových pozemkov) a písomnú časť (register nového stavu).
(31)	Projekt póz. úprav sa spracúva tak, aby bol dostatočným podkladom na spracovanie projektovej dokumentácie v projekte póz. úprav plánovaných spoločných zariadení a opatrení a aby obsahoval údaje katastra nehnuteľností.
§12a
Pred schválením projektu pozemkových úprav obvodný pozemkový úrad aktualizuje obvod pozemkových úprav a register pôvodného stavu tak, aby údaje v registri pôvodného stavu a údaje v registri nového stavu boli v súlade.
§13
Schválenie projektu pozemkových úprav
(7)	OPÚ doručí projekt pozemkových úprav združeniu účastníkov a zverejní ho v obci (jej časti) na vhodnom mieste na 30 dní. Súčasne doručí každému účastníkovi, ktorého miesto pobytu je známe, výpis z rozdeľovacieho plánu.
(12)	Účastníci a združenie účastníkov môžu podať OPÚ proti projektu pozemkových úprav a výpisu z rozdeľovacieho plánu vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu námietky do 30 dní od ich zverejnenia alebo doručenia.
(13)	Ak nie sú podané námietky, obvodný pozemkový úrad projekt pozemkových úprav schváli.
(17)	OPÚ prerokuje podané námietky do 30 dní odo dňa ich doručenia so združením účastníkov a účastníkmi. Ak sa námietky pri prerokúvaní nevybavia, OPÚ ich predloží na rozhodnutie krajskému póz. úradu, ktorý o nich rozhodne.
(19)	Ak sú póz. úpravy povolené [§ 2 ods. l písm. b) a c)], projekt póz. úprav schvaľuje OPÚ po prerokovaní námietok, ak s ním súhlasia účastníci, ktorí vlastnia najmenej 2/3 výmery pozemkov, na ktorých sú povolené pozemkové úpravy.
(6)	Ak sú pozemkové úpravy nariadené (§ 2 ods. 2) alebo ak krajský pozemkový úrad námietky zamietol, projekt pozemkových úprav obvodný pozemkový úrad schváli.
(7)	Rozhodnutie o schválení projektu pozemkových úprav (odsek 3, 5 a 6) sa oznamuje sa verejnou vyhláškou. 6)
Vykonanie projektu pozemkových úprav §14
(2)	Po schválení projektu pozemkových úprav OPÚ nariadi jeho vykonanie. K nariadeniu pripojí a spolu s ním zverejní so združením účastníkov dohodnutý postup prechodu na hospodárenie v novom usporiadaní.
(6)	Pred schválením vykonania projektu póz. úprav OPÚ určí termín, ku ktorému sa aktualizuje register pôv. stavu na právny stav spolu s rozdeľovacím plánom vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu. Na vykonanie aktualizácie registra pôv. stavu a rozdeľovacieho plánu vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu pozastaví správa katastra na základe výzvy obvodného pozemkového úradu zápisy do katastra nehnuteľností v obvode projektu póz. úprav na 90 dní pred predpokladaným termínom schválenia vykonania projektu pozemkových úprav.
(11)	Ak to vyžaduje verejný záujem a nezmarí sa tým účel póz. úprav, môže OPÚ po schválení projektu póz. úprav meniť alebo dopĺňať rozdeľovači plán vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu. Zmeny sa prerokúvajú s účastníkmi, ktorých sa zmena týka. Na riešenie zmien a doplnkov sa primerane použijú ustanovenia § 12.
(15)	Dňom právoplatnosti rozhodnutia o schválení vykonania projektu póz. úprav alebo neskorším dňom určeným v rozhodnutí nadobudne sa vlastníctvo k novým pozemkom (§ 11 ods. 2) alebo právo na vyrovnanie v peniazoch, prípadne v CPoch podľa rozdeľovacieho plánu vo forme umiestňovacieho a vytyčovacieho plánu. Rozhodnutie o schválení vykonania projektu póz. úprav a rozdeľovači plán vo forme geometrického plánu alebo vo forme obnovy kat. operátu novým mapovaním sú listinami, na ktorých základe sa vykonajú zmeny v KN (záznam). Rozhodnutie o schválení vykonania projektu póz. úprav oznámi verejnou vyhláškou OPÚ. Proti rozhodnutiu o schválení vykonania projektu póz. úprav sa nemožno odvolať.
(16)	Projekt pozemkových úprav je záväzný pre
b)	všetkých účastníkov pozemkových úprav,
d)	rozhraničenie pozemkov medzi lesným pôdnym fondom a poľnohospodárskou pôdou,
e)	zmeny druhu pozemku.
(7)	Projekt pozemkových úprav je záväzným podkladom pre územnoplánovaciu dokumentáciu a tvorbu lesných hospodárskych plánov. Pre výstavbu poľných ciest a ostatných spoločných zariadení a opatrení riešených v projekte pozemkových úprav nahrádza schválený projekt pozemkových úprav rozhodnutie o využití územia. 11)
(10)	V záujme plynulého prechodu hospodárenia v novom usporiadaní môže obvodný pozemkový úrad na žiadosť vlastníka schváliť umiestnenie nových pozemkov a začatie hospodárenia na nich už po dohodnutí zásad umiestnenia nových pozemkov (§ 11), ak ide o vlastníka, ktorého nárok na vyrovnanie je nesporný alebo v jeho nespornej časti. Schválenie sa oznamuje verejnou vyhláškou.
(11)	Dňom nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o schválení vykonania projektu pozemkových úprav alebo neskorším dňom uvedeným v rozhodnutí zanikajú nájomné vzťahy k pôvodným nehnuteľnostiam.
41	Zjednodušené a zrýchlené postupy v rámci pozemkových úprav a preukazovanie vlastníctva k pozemkom
1	330/1991
2	rozdiel medzi zjednodušenými/zrýchlenými postupmi a komasáciou:
2.	zjednodušené/zrýchlené postupy - sa dávajú pozemky iba do dočasného
beodplatného užívania - na návrh vlastníkov alebo osôb, ktorým boli
vydané pozemky podľa reštitučných predpisov a musí byť splnená
podmienka - musí ísť o osoby, ktoré požiadali o vyčlenenie pozemkov
užívaných ph. alebo lesným podnikom
5.	komasácia - dochádza k zámene vlastníctva
2	OPÚ nariaďuje zrýchlené usporiadanie vlastníckych a užívacích pomerov na čas do schválenia projektu póz. úprav
4	zrýchlenom postupe sa vyhotovuje zjednodušený rozdeľovači plán 
6	v prípade, že opráv, osobám nie je možné prideliť pozemky v ich vlastníctve z hosp. dôvosov, sa im do dočasného náhradného užívania bezodplatne dávajú iné obdobné pozemky
11	vlastnícke právo v rámci póz. úprav sa preukazuje za súčinnosti OPÚ, účastníkov, združenia účastníkov s tým, že vlastnícke právo sa preukazuje z póz. kníh, KN, železničnej knihy
14	vlastnícke právo v prípade nedoložených pr. vzťahov sa preukazuje aj listinami, ktoré predkladajú jednotliví účastníci konania (staré dedičské rozhodnutia, notárske zápisnice, kúpne a darovacie zmluvy)
17	ak účastník konania nevie svoje vlastnícke právo preukázať, OPÚ vyzve domnelého vlastníka na podanie určovacej žaloby na súde -    
18	OPÚ môže svojím rozhodnutím uznať vlastníctvo domnelého vlastníka v prípadoch:
4)	keď domnelý vlastník predloží dedičské rozhodnutie alebo zmluvu, pričom k účinnému prevodu pozemku nedošlo len pre nedostatok zápisu týchto dokumentov do póz. knihy
6)	keď domnelý vlastník preukáže, že v skutočnosti došlo k rozdeleniu užívania pozemku  a  k jeho  prevodu  nedošlo  len  preto,  že  nebol zachovaný predpísaný úradný postup
9)	keď domnelý vlastník preukáže, že pozemky mal v držbe buď on alebo jeho  pr.  predchodca,   ale  nemôže  doložiť  žiadne  doklady k týmto pozemkom,    pretože    medzičasom    došlo    k strate    alebo    zničeniu katastrálnych alebo pozemkových operátov
1	na návrh osoby, ktorá preukáže pr. záujem, rozhodnutie OPÚ o uznaní vlastníctva preskúma súd
Zjednodušené a zrýchlené postupy §15
(8)	Na návrh vlastníkov alebo opráv, osôb, ktorým boli vydané pozemky podľa os. predpisov, a ktorí požiadali o vyčlenenie svojich pozemkov užívaných ph. a lesným podnikom alebo hosp. subjektom podľa os. predpisov, obvodný póz. úrad nariadi urýchlené usporiadania vlastníckych a užívacích pomerov na čas do schválenia projektu pozemkových úprav alebo do zániku podniku, ktorý hospodári na pôde bez právneho nástupcu, alebo do rozhodnutia o odňatí pozemku z ph. pôdneho fondu, ak ide o neprístupné pozemky alebo ak je to potrebné z iných dôvodov. Návrh na urýchlené usporiadanie vlastníckych a užívacích pomerov môže podať aj SPF ohľadne pozemkov, ktoré spravuje alebo s ktorými nakladá. O urýchlenom usporiadaní vlastníckych a užívacích pomerov sa vyhotoví zjednodušený rozdeľovači plán spolu s plánom opatrení potrebných na umožnenie hospodárenia v novom usporiadaní pozemkov. Ak nieje možné z hospodárskych dôvodov vyčleniť vlastníkovi pozemky, ktoré sú v jeho vlastníctve, pridelia sa mu iné poľnohospodárske pozemky do bezplatného náhradného užívania. Lesné pozemky sa vyčleňujú a odovzdávajú do užívania predovšetkým v ucelených lesných častiach (§ 3 ods. 2). Tieto pozemky nie sú vyňaté z pozemkových úprav podľa predchádzajúcich ustanovení. Rozhodnutie podľa tohto odseku sa oznamuje verejnou vyhláškou a odvolanie proti nemu nemá odkladný účinok. Ustanovenia ostatných oddielov sa použijú primerane.
(11)	Plán opatrení potrebných na hospodárenie v novom usporiadaní pozemkov (odsek 2) obsahuje aj zistenie melioračných stavieb. Náklady spojené so zistením melioračných stavieb znáša ich vlastník alebo správca.
(12)	Ak návrh podľa odseku 2 podá Slovenský pozemkový fond, uhradí náklady spojené s vyhotovením zjednodušeného rozdeľovacieho plánu a náklady spojené s vymeraním pozemkov.
(15)	Na pozemkoch vyčlenených do bezplatného užívania podľa odseku 2 môžu ich užívatelia v súlade s osobitnými predpismi 13a) vysádzať trvalé porasty a zriaďovať dočasné stavby slúžiace poľnohospodárskej výrobe.
(16)	Ak nedôjde medzi vlastníkmi k dohode o výmene pozemkov 14) v záujme vyrovnania ich hraníc alebo iného zlepšenia hospodárenia, obvodný pozemkový úrad môže na návrh ktoréhokoľvek z nich vykonať túto výmenu rozdeľovacím plánom bez nariadenia konania podľa predchádzajúcich ustanovení.
(6) Ak sa zmenia podmienky, za ktorých boli pozemky vyčlenené do bezplatného dočasného náhradného užívania, obvodný pozemkový úrad rozhodne o zrušení tohto užívania a vykoná nové dočasné usporiadanie užívacích pomerov. To platí aj vtedy, ak rozhodnutie podľa odseku l bolo vydané pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať.
Preukazovanie vlastníctva k pozemkom 
§16
(5)	Vlastníctvo pozemkov sa zisťuje v súčin. OPÚ s príslušnými orgánmi, združením účastníkov a účastníkmi z údajov KN, póz. knihy alebo iných verejných kníh, pr. listín alebo i. prostriedkov, ktorými možno objasniť skutočný stav veci.
(8)	Ak pri spracúvaní úvodných podkladov póz. úprav vykonávajúcich z dôvodu uvedeného v § 2 písm.a) niekto o sebe tvrdí, že je vlastníkom pozemku alebo má k nemu iné právo a toto právo nemôže preukázať príslušnou listinou, obvodný pozemkový úrad ho odkáže na konanie pred súdom;obdobne sa postupuje pri spore o vlastníctvo k pozemkom. Ak do zostavenie registra pôvodného stavu súd nerozhodne, OPÚ zapíše ako oprávneného domnelého vlastníka. Ak ide o spor, zapíše toho, komu svedčí posledný zápis v KN alebo v póz. knihe, alebo posledného užívateľa; obvodný pozemkový úrad zároveň v registri pôvodného stavu poznačí prebiehajúce súdne konanie.
(9)	Na základe žiadosti domnelého vlastníka OPÚ pre potreby tohto zákona rozhodnutím môže uznať vlastníctvo pozemkov tejto osobe, ak
c)	predloží rozhodnutie o dedičstve alebo zmluvu, ktorou dokladá vlastnícke práva, doklad o zmluve alebo doklad o inom právnom úkone o nadobudnutí vlastníctva touto osobou alebo jej právnym predchodcom, ak nedošlo k právne účinnému prevodu len pre nedostatok zápisu do pozemkovej knihy,
e)	preukáže, že v skutočnosti došlo k deľbe užívania nehnuteľnosti medzi spoluvlastníkmi alebo k výmene pozemkov a k prevodu nedošlo len preto, že nebol zachovaný predpísaný úradný postup,
g)	preukáže, že sám alebo jeho právny predchodca mal pozemky, porasty alebo iný majetok v držbe a doklad o vlastníctve nemôže predložiť, pretože buď nebolo realizované zápisové konanie, alebo že došlo k strate alebo poškodeniu alebo zničeniu katastrálnych alebo pozemkových operátov.
(4)	Vlastníctvo podľa odseku 3 možno uznať, len ak vo veci neprebieha konanie na súde a ide o pozemok v užívaní domnelého vlastníka vrátane tých prípadov, keď domnelý vlastník alebo jeho právny predchodca združil pozemok do JRD alebo vzniklo k nemu ph. a lesnému podniku alebo hosp. subjektu iné užívacie právo podľa os. predpisov.
(9)	Pri určovaní vlastníctva podľa odseku 3 obvodný pozemkový úrad vychádza z podkladov predložených žiadateľom. Ak ide o pozemky vo vlastníctve fyzických osôb v užívaní poľnohospodárskych a lesných podnikov, najmä bývalých výkonných roľníkov, prihliada aj na doklady o iných právnych úkonoch a opatrenia štátnych orgánov, dotýkajúcich sa majetkovoprávnych otázok. Obvodný pozemkový úrad rozhodne s prihliadnutím na všetky okolnosti. Ak nieje podmienkou na výkon pozemkového vlastníctva iné, obvodný pozemkový úrad určí vlastníctvo len ako výšku nároku na vyrovnanie; nároky na vyrovnanie takto určené tvoria osobitnú časť registra pôvodného stavu.
(10)	Na návrh toho, kto má na tom právny záujem, rozhodnutie OPÚ podľa odseku 3 preskúmava súd. 15a) 8)
(11)	Na spory o vlastnícke práva k nehnuteľnostiam je príslušný súd.
§17
(2)	Ak pri zostavovaní registra pôvodného stavu obvodný pozemkový úrad zistí pozemky, ktorých vlastník nie je známy alebo ktorého miesto pobytu nieje známe, alebo ak vlastník svoje práva neuplatnil a neprebieha konanie podľa § 16, vykonáva práva vlastníka k týmto pozemkom namiesto neho v konaní o pozemkových úpravách pozemkový fond. Zoznam týchto pozemkov je osobitnou časťou registra pôvodného stavu.
(7)	Vlastníkovi pozemkov, ktorý sa neprihlásil o účasť na póz. úpravách podľa § 8 ods. 3, obvodný pozemkový úrad oznámi, že ho v konaní zastupuje Slovenský póz. fond alebo št. organizácia lesného hospodárstva. Súčasne ho upozorní, že dodatočne uplatnené požiadavky na určenie nových pozemkov sa nebudú v projekte zohľadňovať.
(9)	Po schválení registra pôvodného stavu zostáva zoznam podľa odseku l prístupný na obvodnom pozemkovom úrade a obecnom úrade na verejné nahliadnutie počas desať rokov.
42	Konanie o obnove evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim
2	180/1995, prednáška
4	dnešný stav póz. vlastníctva - enormná rozdrobenosť pozemkov (malé výmery, veľký počet spoluvlastníkov)
5	existuje veľké množstvo pozemkov s nezisteným vlastníkom (v každom okrese 15 - 45 %) - vznikli tak, že štát v období 1950-1990 nemal záujem na zapisovaní údajov do   evidencie  nehnuteľností,   lebo   socialistický   štát  chcel  potierať  súkromné vlastníctvo
7	vzhľadom na neusporiadanosť póz. vlastníctva bolo potrebné prijať pr. predpis, ktorý by zosúladil skutočný stav správnym - zákon 180/1995 o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom
o	jeho cieľ: úprava konania o obnove evidencie pr. vzťahov k pozemkom zákon upravuje:
2)	zostavenie registra o obnove evidencie pozemkov (ROEP)
2)	oprávnenia SPF pri nakladaní s niektorými pozemkami
3)	opatrenia proti drobeniu pozemkov
2	vláda SR každý rok schvaľuje harmonogram obnovovacích konaní (uvedené v ktorých kat. územiach sa má vyhotovovať v príslušnom roku ROEP - závisí od zákona o št. rozpočte)
5	na účely obnovovacieho konania sa kat. územia členia na 5 skupín, od toho závisí kompetencia správnych orgánov, ktoré schvaľujú ROEP v danom kat. území kat. územie:
1.	KÚ, kde došlo k zjednoteniu operátu póz. katastra s operátom póz. knihy - ROEP zostavuje kat. úrad
2.	KÚ, kde nedošlo k zjednoteniu operátu póz. katastra s operátom póz. knihy,   ale   údaje   o   nehnuteľnostiach   je   možné   identifikovať   - kompetencie vykonáva kat. úrad
3.	KÚ, kde nedošlo k zjednoteniu operátu póz. katastra s operátom póz. knihy a údaje o nehnuteľnosti nie je možné identifikovať – kompetenciu vykonáva obvodný pozemkový úrad
6.	KÚ, kde operát vyhotovený na základe komasácie nepotvrdil súd, ale účastníci komasačného konania vstúpili do držby - kompetencie má obvodný pozemkový úrad
9.	KÚ, kde operát póz. knihy nie je k dispozícii (napr. zničený počas 2. svetovej vojny)

KONANIE:
1	príslušný správny orgán ustanovuje obecnú komisiu - komisia posudzuje najmä námietky proti ROEP
2	vzťahujú sa naň všeob. predpisy o správnom konaní - správny poriadok
4	prebieha osobitne pre každú obec - ak sa obec člení na viac KÚ, tak sa pre každé zostavuje ROEP
7	obnove evidencie sa začína konať na podnet správneho orgánu, na mieste v obci obvyklom sa vyvesí oznámenie o začatí konania 

ROEP:
10	sa zostavuje podľa údajov zo starších evidencií - póz. kniha, železničná kniha, listiny, ktoré poskytnú účastníci, evidencia nehnuteľností, údaje zo št. archívu, svedecké výpovede
11	na základe týchto údajov sa zostaví ROEP - 30 dní na verejné nahliadnutie 
13	osobám, ktorých pobyt je známy, sa doručuje výpis z ROEP do vlastných rúk; ak je neznámy, do SPF
15	ďalšia lehota 30 dní stanovená na podanie námietok, ktoré posudzuje a rozhoduje o nich komisia - koncentračná zásada = na námietky podané po 30 dni lehoty sa neprihliada
16	má charakter verejnej listiny, do KN ju zapisuje kat. úrad formou záznamu
17	90 dní pred zápisom ROEP do KN správa katastra nevykonáva zápisy vlastníckeho práva  a iných práv  do  KN;  pokiaľ  ide  o  pozemky,  ktoré  tvoria predmet obnovovacieho konania, nevzťahuje sa to na zápis záložného  práva a vecného bremena
§1
(1)	V konaní o obnove evidencie niektorých pozemkov a právnych vzťahov k nim sa zisťujú dostupné údaje o pozemkoch a pr. vzťahoch k nim a na ich základe sa zostavuje a schvaľuje register obnovenej evidencie pozemkov.
(2)	Predmetom konania sú pozemky vymedzené plošne vlastníckymi vzťahmi alebo držbou, ktoré nie sú evidované alebo sú evidované neúplné podľa os. predpisov v súbore geodet, informácií a v súbore popis, informácií, ak v tomto zákone nieje ustanovené inak.
(4)	Katastrálny úrad [§ 3 ods. 2 písm. a)] vyberie na konanie určený operát. 3)
§2
(2)	Kat. územia, v ktorých sa v príslušnom kal. roku uskutoční konanie, uvedú sa v harmonograme konaní.
(3)	Harmonogram schvaľuje na návrh Úradu geodézie, kart. a katastra SR a Ministerstva pôdohosp. SR vláda SR.
(1)	Na účely konania sa katastrálne územia členia na katastrálne územia, v ktorých
a)	operát pozemkového katastra sa zjednotil s operátom pozemkovej knihy,
b)	operát póz. katastra sa nezjednotil s operátom pozemkovej knihy, ale údaje v nich uvedené možno identifikovať,
c)	operát póz. katastra sa nezjednotil s operátom pozemkovej knihy a údaje v nich uvedené nemožno identifikovať,
f)	operát vyhotovený na základe komasácie nepotvrdil súd, ale účastníci komasačného konania vstúpili do držby,
g)	operát pozemkovej knihy nieje k dispozícii.
(2)	Vecne príslušným správnym orgánom na konanie v katastrálnych územiach uvedených v odseku l písm. a) a b) je kat. úrad, 4) b) uvedených v odseku l písm. c) až e) je pozemkový úrad. 5)
§4
(1)	Správny orgán zriaďuje pre každú obec komisiu na obnovu evidencie pozemkov a pr. vzťahov k nim.
(2)	Komisia
d)	spolupracuje so št. orgánmi a s účastníkmi konania pri príprave a pri organizač. zabezpečení zostavenia registra,
f)	zabezpečuje a zhrom. podklady potrebné na zostavenie registra a na rozhodnutie správ, orgánu podľa § 1 1 a 12,
g)	plní ďalšie úlohy podľa tohto zákona.
(9)	Komisia má spravidla 7 členov. Za členov komisie vysiela po jednom zástupcovi zo svojich zov katastrálny úrad, pozemkový úrad a Slovenský póz. fond; ak ide o lesné pozemky, aj štátna organizácia lesného hospodárstva. Jedným členom komisie je zástupca vyslaný obcou. Dal. členov komisie určí s ich súhlasom spr. orgán na návrh obce z vlastníkov pozemkov a nájomcov, prípadne z držiteľov pozemkov. Predsedom komisie je člen vyslaný obcou.
(10)	Prvé zasadnutie komisie zvoláva správny orgán. Komisia na prvom zasadnutí schváli svoj rokovací poriadok.
(13)	Činnosť komisie organizačne a materiálne zabezpečuje obec.
(14)	Komisia zaniká uplynutím troch rokov od zápisu údajov registra do katastra nehnuteľností.

§5
(1)	Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní, ak nie je v tomto zákone ustanovené inak, alebo ak konanie neupravujú osobitné predpisy.
(3)	Konanie sa uskutočňuje pre každú obec. Ak obec tvorí viac kat. území, register sa zostavuje osobitne pre káž. KÚ.
(5)	Konanie sa začína na podnet správneho orgánu.
(9)	Konanie sa začína dňom vyvesenia oznámenia správneho orgánu o jeho začatí 10) na vhodnom mieste v obci (jej časti); toto oznámenie bude vyvesené až do schválenia registra.
(12)	V oznámení podľa odseku 4 správny orgán vyzve nájomcov pozemkov alebo iné oprávnené osoby, 11) aby v lehote určenej v oznámení poskytli údaje o pozemkoch v ich užívaní a o právnych vzťahoch k nim, ktoré sú im známe z doterajšieho vyporiadania právnych vzťahov k týmto pozemkom podľa osobitných predpisov. 12) Nájomcom a iným oprávneným osobám sa oznámenie doručí do vlastných rúk.
(16)	V oznámení podľa odseku 4 sa uverejní aj určený operát, uvedie sa časový postup konania a určí sa lehota na predkladanie listín o právnych vzťahoch k pozemkom, ktoré nepredložia osoby uvedené v odseku 5.
(18)	Správny orgán uvedie v oznámení podľa ods. 4 aj poučenie o možnosti podať návrh na konanie podľa § 11 ods. 1.
§6
(3)	Podklady potrebné na zostavenie registra sa zisťujú z údajov poskytnutých nájomcami pozemkov, pozemkovými spoločenstvami alebo inými oprávnenými osobami, z katastrálneho operátu 3), štátnych archívov, 12a) z listín predložených účastníkmi konania, z výpovedí svedkov a z iných dôkazov získaných najmä pri prešetrovaní v obci.
(5)	Správny orgán zabezpečí zostavenie návrhu registra na základe údajov zistených podľa odseku l a ďalších podkladov. Priebeh hraníc pozemkov v prírode sa spravidla nezisťuje.
§7
(11)	Správny orgán uverejní návrh registra počas 30 dní na verejné nahliadnutie na obvyklom mieste v obci (jej časti) spolu s poučením o možnosti podať námietky. Komisia súčasne doručí do vi. rúk každému účastníkovi, ktorého miesto trvalého pobytu alebo sídlo je známe, výpis z návrhu registra týkajúci sa pozemkov, ktoré sú podľa zistených údajov v jeho vlastníctve alebo v správe spolu s poučením o možnosti podať námietky. Komisia spolu s výpisom z návrhu registra doručí účastníkovi výzvu na zaplatenie príspevku na fín. zabezpečenie konania podľa § 10 ods. 2 a 4. Neznámych
vlastníkov a vlastníkov, ktorých miesto trv. pobytu alebo sídlo nieje známe, zastupuje fond alebo št. organizácia lesného hosp., ak ide o lesné pozemky; komisia doručí fondu alebo št. organizácii lesného hosp. výpis z návrhu registra.
(13)	Námietky spolu s ich odôvodnením možno podať komisii do 30 dní odo dňa
d)	doručenia výpisu z návrhu registra, ak ide o účastníkov konania, ktorým sa výpis doručuje,
g)	uverejnenia návrhu registra, ak ide o neznámych vlastníkov alebo účastníkov konania, ktorým výpis z návrhu registra nebolo možné doručiť alebo ich pobyt, alebo sídlo nie sú známe.
(4)	Námietky posúdi komisia, ktorá si na tento účel vyžiada vyjadrenie toho, koho práva boli námietkou dotknuté a svedecké výpovede osôb oboznámených s miestnymi pomermi, a so svojím stanoviskom ich spolu predloží správnemu orgánu na rozhodnutie. Rozhodnutie o námietkach a o schválení registra je preskúmateľné súdom.
(6)	Na námietky podané po uplynutí lehoty uvedenej v odseku 2 a na námietky, ktoré neobsahujú odôvodnenie, komisia neprihliadne. Komisia o tejto skutočnosti písomne informuje toho, kto námietku podal.
(9)	Schválený register je verejná listina, na základe ktorej kat. úrad zapíše údaje registra do KN. Na základe oznámenia správa katastra najviac 90 dní pred schválením registra nevykonáva zápisy vlastníckych a iných práv do katastra nehnuteľností k pozemkom, ktoré sú predmetom konania. Uvedené sa nevzťahuje na zápis záložného práva a vecného bremena k týmto pozemkom. SK po uplynutí tejto lehoty zapíše zmluvy, verejné listiny alebo iné listiny do KN až po identifikácii podľa zapísaného registra. Identifikáciu vykoná SK z úradnej povinnosti. Identifikácia sa stáva súčasťou zmluvy, verejnej listiny alebo inej listiny a spolu s oznámením o vykonaní zápisu sa zašle účastníkom konania o zápise práv k nehnuteľnostiam a tým osobám, ktorých právo k pozemkom bolo zápisom dotknuté.
(6)	Ak schválený register obsahuje údaje o pozemkoch a pr. vzťahoch k nim, ktoré sú v rozpore s údajmi podľa § 6 ods. l, spr. orgán po prerokovaní v komisii rozhodne o zmene údajov schváleného registra. Po právoplatnosti rozhodnutia spr. orgánu sa nové údaje zapíšu do KN. O zmene možno rozhodnúť do 3 rokov od zápisu údajov registra do KN
(9)	Konanie o zmene údajov registra podľa odseku 6 nemožno začať, ak došlo k prevodu alebo prechodu vlastníctva pozemku na inú osobu. Tým nieje dotknuté právo na začatie konania podľa osobitného predpisu.
§8
(1)	Register sa skladá z určeného operátu, zo súboru ďalších geodetických informácií a zo súboru ďalších popisných informácií o pozemkoch a právnych vzťahoch k nim, najmä zo
a)	súpisu pozemkov, ktoré boli predmetom konania,
b)	súpisu pozemkov, ktorých vlastník a jeho miesto trvalého pobytu alebo sídlo sú známe,
c)	súpisu pozemkov, ktorých vlastník je známy, ale ktorého miesto trvalého pobytu alebo sídlo nieje známe,
d)	súpisu pozemkov, ktorých vlastník nieje známy.
(3)	Súčasťou registra je aj rozhodnutie o jeho schválení.
(5)	Podrobnejšie vymedzenie náležitostí registra a jeho technického zostavenia, ako aj podmienky na výber určeného operátu upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad po dohode s ministerstvom.
§9
Trovy konania, ktoré vznikli správnemu orgánu alebo inému štátnemu orgánu, znášajú tieto orgány. Trovy, ktoré v konaní vznikli účastníkovi konania, znáSa účastník konania.
§10
(4)	Finančné zabezpečenie nákladov konania je súčasťou harmonogramu (§ 2 ods. 1).
(9)	Na finančné zabezpečenie nákladov konania je každý účastník konania povinný zaplatiť príspevok 100 Sk. Ak došlo k rozdeleniu pozemkov podľa určeného operátu, ktoré boli pôvodne v jednom katastrálnom území z technických dôvodov, a tieto sú spracúvané vo viacerých katastrálnych územiach, vlastník zaplatí príspevok v rámci konania, ktorého predmetom je pôvodný pozemok pred rozdelením.
(10)	Okrem sumy uvedenej v odseku 2 je vlastník pozemku (§ l ods. 2) povinný zaplatiť

c)	100 Sk za každých začatých 5 000 m2, ak ide o pozemky, ktoré tvoria poľnohospodársky pôdny fond alebo ktoré doň patria 15) (ďalej len "ph. pozemok") alebo ktoré tvoria lesný pôdny fond 16) (ďalej len "lesný pozemok"), nachádzajúce sa mimo zastavaného územia obce 17) a majú výmeru väčšiu ako 5 000 m2; za pozemky do výmery 5 000 m2 sa príspevok nevyberá,
f)	100 Sk za každých začatých 400 m2, ak ide o stavebné pozemky 18) alebo pozemky, ktoré sa nachádzajú v zastavanom území obce 17) a majú výmeru väčšiu ako 400 m2; za pozemky do výmery 400 m2 sa príspevok nevyberá.

(10)	Ak vlastník pozemku nieje známy alebo nieje známe miesto jeho trvalého pobytu alebo sídlo, na finančné zabezpečenie nákladov konania podľa odseku 2 prispieva fond, ktorý na úhradu týchto nákladov prihliadne v zmluve o nájme týchto pozemkov. Ak ide o lesné pozemky s výnimkou podielov, ktoré sú súčasťou spoločnej nehnuteľnosti, na finančné zabezpečenie nákladov konania podľa odseku 2 prispieva štátna organizácia lesného hospodárstva.
(15)	Správny orgán použije príspevky podľa odsekov 2 a 3 na účely konania v súlade s harmonogramom, pričom najmenej 50% týchto prostriedkov poskytne obci na zabezpečenie činnosti komisie.
(19)	Na fm. zabezpečenie nákladov konania môže prispieť aj fond vo výške určenej jeho rozpočtom na prísl. kal. rok.
(20)	Príspevky podľa odseku 3 sú splatné do troch mesiacov po zverejnení registra.
§11
(1) Správny orgán na návrh účastníka konania (ďalej len "navrhovateľ") rozhodnutím potvrdí, že navrhovateľ nadobudol vlastníctvo k pozemku vydržaním, ak sú splnené podmienky ustanovené týmto zákonom. Účastníkom konania j e aj dedič oprávneného držiteľa.
(2)	Spr. orgán v rozhodnutí podľa ods. l uvedie deň, ktorým navrhovateľ nadobudol vlastníctvo k pozemku vydržaním.
(4)	Návrh na vydanie rozh. podľa ods. l možno podať len na účely konania a najnesk. s podaním námietok (§ 7 ods. 2).
(7)	Návrh musí obsahovať skutočnosti o splnení podmienok vydržania ustanovených osobitným predpisom, pričom
d)	navrhovateľ si môže započítať aj čas pred účinnosťou osobitného predpisu,
f)	prekážkou vydržania podľa tohto zákona nieje, ak pozemok bol v užívaní ph. organizácie alebo lesnej organizácie podľa skorších predpisov alebo ak je pozemok v čase podania návrhu v nájme.
(6)	Navrhovateľ pripojí k návrhu dôkazy, ktoré má k dispozícii, alebo označí iné dôkazy, ktoré sú mu známe.
(7)	Komisia posúdi návrh rovnako, ako ustanovuje § 7 ods. 3; so svojím stanoviskom a s priloženými dôkazmi predloží návrhy správnemu orgánu na rozhodnutie.
(8)	Pri rozhodovaní podľa odseku l sa nepoužijú ustanovenia osobitného predpisu.
(9)	Správny orgán zamietne návrh na vydanie rozhodnutia podľa odseku l, ak
a)	nie sú splnené podmienky na nadobudnutie vlastníctva vydržaním podľa tohto zákona,
b)	si vlastnícke právo k pozemku uplatnila v tomto konaní aj iná osoba alebo ak vlastnícke právo k pozemku je predmetom konania podľa osobitného predpisu.
(9)	Proti rozhodnutiu podľa odseku l nemožno podať opravný prostriedok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa osobitného predpisu.
(12)	Rozhodnutie podľa odseku 8 je konečné. Tým nieje dotknuté právo navrhovateľa domáhať sa určenia vlastníctva na súde podľa osobitného predpisu.
(14)	Nadobudnutie vlastníctva vydržaním na základe rozhodnutia vydaného podľa odseku l sa zapíše do registra. Tým nieje dotknuté právo iných osôb domáhať sa určenia vlastníctva na súde.
§lla
(2)	Ak došlo medzi spoluvlastníkmi k reálnemu rozdeleniu pozemku podľa pr. predpisov platných do 31.12. 1950 a tento pozemok v takomto stave užívali, spr. orgán na návrh l alebo viac. spoluvlastníkov rozhodnutím potvrdí nadobudnutie vlastníc. práva k častiam rozdeleného pozemku, ak sú splnené podm. vydržania podľa os. predpisu, a to aj v príp., že tento pozemok je evidovaný v súbore geodetických informácií a v súbore popisných informácií KN.
(4)	Tým nieje dotknuté právo domáhať sa určenia vlastníctva na súde podľa osobitného predpisu.
(5)	Na vydanie rozhodnutia podľa odseku l sa primerane použije ustanovenie § 11 ods. 2, 3, 5 až 8.
§ n
(1)	Ak sa v konaní zistia údaje odporujúce skutočnostiam, z ktorých vychádzalo notárske osvedčenie vyhlásenia o vydržaní 26) alebo o zápise za vlastníka 27) alebo protokol a zoznam o prechode vlastníctva veci štátu na obec, 28) správny orgán môže na návrh rozhodnutím
a)	potvrdiť nadobudnutie vlastníctva vydržaním inou osobou,
b)	potvrdiť, že pozemky sú vo vlastníctve štátu alebo inej osoby,
a to aj vtedy, ak sú dotknuté pozemky a právne vzťahy k nim evidované podľa predpisov o katastri nehnuteľností v súbore geodetických informácií a v súbore popisných informácií; vydaním rozhodnutia správneho orgánu strácajú osvedčenia alebo protokoly a zoznamy platnosť.
(2)	Návrh na vydanie rozhodnutia podľa odseku l podáva komisii ten, kto o vydanie rozhodnutia preukáže právny záujem, najneskôr však v lehote ustanovenej na podanie námietok (§ 7 ods. 2). Komisia návrh posúdi a so svojím stanoviskom ho predloží správnemu orgánu na rozhodnutie.
(3)	Proti rozhodnutiu podľa odseku l možno podať opravný prostriedok podľa osobitného predpisu. 29)
(4)	Ak spr. orgán o návrhu podľa ods. l nerozhodne do schválenia registra, zaradia sa tieto pozemky do súpisu pozemkov uvedených v § 8 ods. l písm. b). Evidovaný vlastník nemôže do rozhodnutia spr. orgánu s týmito pozemkami nakladať.
(5)	Rozhodnutie vydané podľa ods. l je verejná listina, na ktorej základe sa vykoná zápis do katastra nehnuteľností. 14)
43	Konanie o obnove evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim
1	180/1995 SPF
2	nakladá s pozemkami, ktorých vlastník nie je známy alebo je známy a nie je známy jeho trv. pobyt - pozemky s nezisteným vlastníkom.
4	od 1.9.1995 (účinnosť zákona 180/1995) SPF nakladá s neknihovanými pozemkami - v minulosti tvorili verejný majetok (ulice, parky,...)
•	tieto sa dňom  1.9.1995  stávajú vlastníctvom štátu, ak sa nachádzali v extraviláne (spravuje ich SPF)
•	ak   sa  nachádzajú  v intraviláne   obce,   stali   sa   1.9.1995 vlastníctvom obce s výnimkou pozemkov, ktoré boli v správe miestneho   orgánu   št.   správy  (— ^vlastnícke  právo  k nim nadobudol štát)
1	pozemky s nezisteným vlastníkom - mali by byť vysporiadané do l .9.2005 - táto lehota je už zmenená - pôvodná l .9.2000
—	>  ak  sú  pozemky  zapísané  v KN  k l .9.2005  minimálne   l   rok,  tak prechádzajú ako opustené do vlastníctva štátu a spravuje ich SPF
—	» ak k 1.9.2005 tieto pozemky neboli zapísané min. l rok a budú zapísané po uvedenom dátume, tak tieto pozemky prechádzajú do vlastníctva štátu uplynutím l r. od zápisu do katastra - pozemky spravuje SPF; ak ide o lesný pozemok, štátna organizácia lesného hospodárstva
5	180/1995 - ku dňu 1.1.2004 ďalšia zmena - tie pozemky, ktoré prejdú do vlastníctva štátu a uplynutím ďalšej jednoročnej lehoty prejdú do vlastníctva obce, s výnimkou pozemkov, ktoré sú podľa úž.- plán. dokumentácie VÚC určené na výstavbu objektov celospoločenského významu
—	> obec 10 rokov od nadobudnutia týchto pozemkov ich nemôže previesť ani zriadiť záložné právo
6	keď SPF spravuje nehnuteľnosti, vystupuje vždy vo vlastnom mene, v prípade sporu je žalovaný SPF
9	SPF nemôže spravované pozemky sám užívať, ale ich má prenajímať na účely ph. a lesného hospodárstva; ak má o uzavretie nájomnej zmluvy záujem viacero osôb, prednosť má doterajší užívateľ predaj (za úradnú cenu) alebo zámena pozemkov - výnimočné, a to len v prípade:
a)	ak by sa tým malo usporiadať pozemkové vlastníctvo
c)	za  účelom   utvárania  vhodných  pozemkovopr.   pomerov  na hospodárenie na pôde
e)	ak ide o účel, pre ktorý je možné pozemok vyvlastniť alebo ak by sa mal na danom pozemku zriadiť priemyselný park
4	oprávnenia SPF k pozemkom, ktoré spravuje, končia dňom doručenia výpisu z LV, kde je v časti B uvedený iný vlastník ako štát
§13
Fond nakladá s pozemkami uvedenými v § 8 ods. l písm. c) a d), ktoré sa na základe registra zapíšu do katastra nehnuteľností, podľa tohto zákona a podľa os. predpisov.
§14
(1)	Fond nakladá podľa tohto zákona a podľa os. predpisov aj s pozemkami, ktoré tvorili verejný majetok (neknihované pozemky) a ktoré sú vo vlastníctve štátu.
(4)	Ustanovenie odseku l sa nevzťahuje na pozemky v zastavanom území obce. Tieto pozemky prechádzajú dňom účinnosti tohto zákona do vlastníctva obce, na ktorej území sa nachádzajú. Do vlastníctva obce neprechádzajú pozemky, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona sú v správe miestneho orgánu št. správy podľa os. predpisu.
§15
(4)	Dňom 1. septembra 2005 pozemky s nezisteným vlastníkom, ktoré sú zapísané v katastri nehnuteľností najmenej jeden kalendárny rok, prechádzajú ako opustené do vlastníctva štátu a do správy fondu alebo št. organizácie lesného hosp., ak ide o pozemky, ktoré sú súčasťou lesného pôdneho fondu a ktoré nie sú súčasťou spoločnej nehnuteľnosti.
(5)	Ak do 1. septembra 2005 nebudú pozemky s nezisteným vlastníkom zapísané v katastri nehnuteľností najmenej jeden kalendárny rok alebo ak sa zapíšu do katastra nehnuteľností po 1. septembri 2005, prejdú do vlastníctva štátu a do správy fondu uplynutím jedného kalendárneho roka odo dňa zápisu do katastra nehnuteľností.
(10)	Do jedného roka odo dňa nadobudnutia vlastníctva pozemkov štátom podľa odseku l a 2 prechádzajú tieto pozemky do vlastníctva tej obce, v ktorej katastrálnom území sa nachádzajú, ak podľa schválenej územnoplánovacej dokumentácie VÚC nie sú určené na výstavbu objektov a infraštruktúry celospoločenského významu. Podkladom na zápis do katastra nehnuteľností je delimitačný protokol, ktorý obsahuje označenie pozemkov podľa údajov KN a ktorý je uzatvorený medzi fondom, št. organizáciou lesného hospodárstva a príslušnou obcou.
(11)	Pozemky, na ktoré boli uplatnené nároky podľa osobitného predpisu, neprechádzajú do vlastníctva obce podľa odseku 3, kým o týchto nárokoch nebude právoplatne rozhodnuté.
(13)	Pozemky, ktoré prešli do vlastníctva obce podľa ods. 3, nemôže obec do 10 r. od účinnosti tohto zákona previesť do vlastníctva iného a ani zriadiť k nim záložné právo; takýto úkon je neplatný.
§16
(1)	Fond nakladá podľa tohto zákona a podľa os. predpisov s pozemkami
a)	vo vlastníctve štátu uvedenými v os. predpise a v § 14 ods. l a v § 15,
b)	s nezisteným vlastníkom (§ 13),
c)	ktorých vlastníctvo nieje evidované podľa predpisov o katastri nehnuteľností v súbore geodetických informácií a v súbore popisných informácií alebo ak sa nepreukáže inak.
(2)	Ak je potrebné, fond v konaní pred súdom alebo pred orgánmi verejnej správy zastupuje vlastníkov pozemkov uvedených v odseku l písm. b) a c); obdobne postupuje štátna organizácia lesného hospodárstva.
(3)	Fond nakladá s pozemkami uvedenými v odseku l písm. a) a b) na základe údajov katastra nehnuteľností.
(4)	Fond zapisuje do registra KN pozemky uvedené v ods. l písm. a) aj na základe inak preukázaného vlastníctva štátu.
(6)	Fond nakladá s ph. pozemkami alebo s lesnými pozemkami uvedenými v odseku l písm. c) na základe údajov odsúhlasených s nájomcami pozemkov. Na tieto účely predkladajú nájomcovia pozemkov fondu zoznamy pozemkov, ktoré užívajú na základe nájom, zmlúv uzatvorených s vlastníkmi, ako aj pozemkov, ku ktorým vlastníctvo preukázali inak. Ost. pozemky užívané nájomcom sa považujú za pozemky uvedené v odseku l písm. c). Fond spresňuje zoznamy vyhotovené podľa údajov správcu dane z pozemkov.
(8)	Nájomcovia pozemkov sú povinní na účely uvedené v ods. 5 viesť vlastnú evidenciu ph. pozemkov a lesných pozemkov podľa os. predpisov.
§16a
Na nájom pôdy, kt. prešla do vlastníctva obce podľa § 15 ods. 3 a 4, sa primerane vzťahujú ustanovenia os. predpisu. §17
(1)	Fond pri nakladaní s pozemkami uvedenými v § 16 ods. l vystupuje vo vlastnom mene, a to aj pred súdmi a orgánmi verejnej správy.
(2)	Fond prijíma aj náhrady za vyvlast.pozemkov uvedených v § 16 ods. l písm. b) a c). Prijatú náhradu vyplatí vlastníkovi, ak o ňu požiada do 3 r. odo dňa, keď sa dozvedel o vyvlastnení, najneskôr však do 10 r. odo dňa vyvlastnenia.
§18
(4)	Fond nemôže pozemky uvedené v § 16 ods. l sám užívať, ale ich prenajíma na účely poľnohospodárstva alebo lesného hosp., prípadne v súlade s rozhodnutím príslušného orgánu štátnej správy vydaného podľa os. predpisov dočasne aj na iný účel. Ak je o prenájom pozemkov viac záujemcov, má na uzatvorenie nájomnej zmluvy prednosť doterajší užívateľ. Ak si doterajší užívateľ neplní povinnosti riadneho hospodára, z ost. záujemcov majú prednosť osoby trvalé bývajúce v obci, v ktorej kat. území sa pozemky nachádzajú.
(7)	Ak pozemky uvedené v § 16 ods. l nemožno využívať na účely uvedené v odseku l, fond ich môže prenajímať aj na iný účel. Tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitných predpisov.
(10)	Fond môže pozemky uved.v § 16 ods. l prenajímať aj ako súčasť súboru vecí na účely ph-stva al. les. hosp., a to
c)	podľa privatizačného projektu Pu určeného rozhodnutím o privatizácii Pu podľa os. predpisu, ak ide o pozemky, ktoré užíva štátny ph. podnik, alebo
d)	podľa zásad schválených vládou.
(4)	Fond môže previesť vlastníctvo k pozemkom uvedeným v § 16 ods. l len v prípadoch ustanovených zákonom.
(5)	Fond môže previesť vlastníctvo k pozemku najmenej za cenu zistenú podľa cenového predpisu.
(6)	Príjmy z nakladania s pozemkami podľa odsekov l až 5 patria fondu, ak zákon neustanovuje inak.
§19
(4)	Fond môže pozemky vo vlastníctve štátu predávať al. zamieňať za pozemky i. vlastníkov na účely usporiadania vlastníctva k pozemkom a utvárania vhodných pozemkovopr. pomerov na hospodárenie na pôde, ako aj na účely uved. v § 18 ods. 2. v súl. so zásadami schválenými vládou; na tieto účely môže pozemky nadobúdať aj do vlastníctva štátu.
(5)	Fond prihliada pri výkone oprávnení podľa ods. l na potreby prevodu pozemkov ako náhrad podľa os. predpisu.
(6)	Fond môže previesť vlastníctvo k pozemkom uved. v § 16 ods. l písm. b) a c) na osoby, ak dôvodom prevodu je
b)	účel, na ktorý možno pozemok vyvlastniť podľa osobitného predpisu,
c)	rozhodnutie o zriadení priemyselného parku podľa osobitného predpisu,
e)	usporiadanie vlastníctva k pozemkom zastavaným stavbami do 24. júna 1991 na účely poľnohospodárskej výroby.
(4)	Ak fond prevedie vlastníctvo k pozemkom podľa odseku 3 a vlastník si uplatní svoje právo v lehote 10 r. odo dňa prevodu vlastníctva, patrí mu náhrada podľa cen. predpisov platných v čase prevodu vlastníctva, ktorá je splatná najneskôr do 2 rokov odo dňa uplatnenia tohto práva.
§20
(2)	Oprávnenia fondu k pozemkom uvedeným v § 16 ods. l písm. b) a c) ustanovené v § 17 a 18 zanikajú doručením výpisu z katastra nehnuteľností, ktorým vlastník preukáže vlastníctvo k týmto pozemkom.
(4)	Doručením výpisu z katastra nehnuteľností (odsek 1) vstupuje vlastník do práv prenajímateľa pozemkov.
44	Opatrenia proti drobeniu pozemkov
5	180/1995 - zamedzuje sa nimi drobeniu ph. a lesných pozemkov, ktoré sa nachádzajú mimo zastavaného územia obce (v extraviláne), vzťahujú sa na zamedzenie drobenia pri prevode aj prechode pozemkov
6	zavedené od 1.9.1995 - zavádzajú sa min. výmery pozemkov, ktoré by rozdelený pozemok nemal mať
7	ak menšie výmery vznikli pred l .9.1995, tieto pozemky sa naďalej môžu prevádzať 
8	ak by rozdelením pozemku po 1.9.1995 vznikla menšia výmera ako 2000, resp. 5000 m2, vtedy správa katastra by vklad zamietla a záznam by nevykonala 
9	vzťahujú sa na ph. a lesnú pôdu v extraviláne (mimo zastavaného územia obce) 
10	k deleniu pozemkov môže dôjsť na základe: 
l.   právneho úkonu (kúpa, darovanie)
2.	rozhodnutia (o vyporiadaní podielového spoluvl., BSM)
14.	dedičského konania, ak je viacero dedičov; v prípade, že nie je možné potvrdiť dedičstvo podľa dedič, podielov, súd potvrdí nadobudnutie dedičstva   tomu   z dedičov,   u   koho   sú   najlepšie   podmienky   na obhospodarovanie pôdy, zvyšní dedičia majú nárok na fin. vyrovnanie, ktoré sa premlčuje v 10 ročnej lehote, v prospech nich sa zriaďuje aj záložné   a   predkupné   právo;   dedičia,   ktorým   nebolo   potvrdené nadobudnutie dedičstva, majú záložné právo a predkupné právo k týmto pozemkom
1	výnimky zo zásady 2000 a 5000:
c)	pozemok má slúžiť na účely výstavby alebo na iné účely, pre ktoré možno daný pozemok vyvlastniť
d)	ak  sa tento pozemok rozdeľuje  podľa projektu póz.  úprav (330/1991)
e)	ak má menšia výmera vzniknúť z dôvodu, ak ide o bezodplatný prevod alebo prechod pozemkov z titulu reštitúcie (229/1991 o pôde)
§21
(1)	V záujme zamedzenia drobenia ph. pozemkov a lesných pozemkov nachádzajúcich sa mimo zastavaného územia obce možno pri prechode alebo prevode vlastníctva k nim postupovať len podľa tohto zákona.
(4)	Podmienky drobenia ph. pozemkov a lesných pozemkov vo vlastníctve členov póz. spoločenstiev upraví os. zákon.
§22
(1)	Ak má na základe pr. úkonu alebo rozhodnutia súdu o vyporiadaní spoluvlastníctva alebo rozhodnutia o dedičstve vzniknúť rozdelením jestvujúcich pozemkov uvedených v § 21 ods. l pozemok vo výmere menšej ako 20 000 m2 a väčšej ako sú výmery uvedené v § 23 ods. l, je nadobúdateľ povinný zaplatiť odvod vo výške
b)	20% hodnoty ph. pôdy určenej podľa os. predpisu, ak má vzniknúť ph. pozemok vo výmere od 2 001 m2 do 5 000 m2 alebo lesný pozemok vo výmere od 5 001 m2 do 10 000 m2,
d)	10% hodnoty ph. pôdy určenej podľa os. predpisu, ak má vzniknúť ph. pozemok vo výmere od 5 001 m2 do 20 000 m2 alebo lesný pozemok vo výmere od 10 001 m2 do 20 000 m2.
(3)	Odvod podľa odseku l je príjmom osobitného bežného účtu dofinancovania programov ministerstva - odvod je príjmom Štátneho fondu ochrany a zveľadenia ph. pôdneho fondu alebo Štátneho fondu zveľaďovania lesa SR.
(4)	Vláda nariadením 85/1996 ustanoví podrobnosti o podmienkach platenia odvodov podľa odsekov l a 2.
§23
(2)	Ak tento zákon neust. inak, nemôže na základe právneho úkonu alebo rozhodnutia súdu o vyporiadaní spoluvlastníctva alebo rozhodnutia o dedičstve vzniknúť rozdelením jestvujúcich pozemkov uvedených v § 21 ods. l pozemok menší ako 2 000 m2, ak ide o ph. pozemok, alebo pozemok menší ako 5 000 m2, ak ide o lesný pozemok.
(9)	Ak sa dedičia nevyporiadajú o dedičstve pozemkov uvedených v § 21 ods. l v súlade s podmienkami uvedenými v odseku l, alebo ak v dôsledku týchto podmienok súd nemôže potvrdiť nadobudnutie dedičstva podľa dedičských podielov, súd rozhodne, že pozemky nadobúdajú dedičia, u ktorých sú najlepšie predpoklady na ich obhospodarovanie. Súd rozhodne aj o povinnosti nadobúdateľa pozemku vyporiadať sa s ostatnými dedičmi.
(4)	Vyjadrenie dedičov podľa odseku 3 musí mať písomnú formu a nemožno ho odvolať.
(10)	Pohľadávky dedičov, ktoré vzniknú z vyporiadania dedičstva podľa ods. 2 a 3, sa premlčujú v lehote 10 rokov a a) na ich zabezpečenie vzniká veriteľovi záznamom vlastníckeho práva dlžníka záložné právo k tomuto pozemku; prípadná zákonná prednosť skoršieho záložného práva sa nepoužije. Záložnému veriteľovi patrí predkupné právo k pozemku, ku ktorému sa viaže záložné právo,
(11)	Podmienky uvedené v ods. 2 až 5 platia aj na vyporiadanie spoluvlastníkov, ak o ich vyporiadaní rozhodol súd.
§24
(2)	Ak majú na základe pr. úkonu al. rozhodnutia súdu o vypor. spoluvlastníctva alebo rozhodnutia o dedičstve vzniknúť k jestvujúcim pozemkom uvedeným v § 21 ods. l spoluvl. podiely, platia podm. uved. v § 22 a 23.
(4)	Ak na základe pr. úkonu vznikol spoluvl. podiel, ktorý je v rozpore s podmienkami ustan. v § 22 a 23, štát je oprávnený podať návrh na určenie jeho neplatnosti. Pri podaní návrhu a v konaní pred súdom zastupuje štát prokurátor.
(5)	Podľa § 22 a 23 sa nepostupuje, ak
c)	sa pozemok uvedený v § 21 ods. l rozdeľuje na účely výstavby alebo na iné účely, na ktoré by ho bolo možné vyvlastniť, alebo sa pozemok rozdeľuje podľa projektu pozemkových úprav,
d)	ide o bezplatný prevod alebo prechod pozemkov podľa osobitného predpisu,
j)	sa odčleňuje časť pozemku od pozemku, ktorý je uvedený v § l ods. l, a táto časť sa pričleňuje k susednému pozemku, pričom sa nevytvára samostatný nový pozemok,
k)	ide o pozemok, na ktorom sa majú zriadiť záhrady.
45	Vydržanie – história a súčasnosť
2	prednáška
3	predpoklady vydržania:
1.	spôsobilý predmet vydržania
•	vec, ktorá môže byť predmetom vlastníckeho práva FO alebo PO
•	neprichádza do úvahy vec, ktorá môže byť len vo vlastníctve štátu (nerastné  bohatstvo, jaskyne,  podzemné  vody,  prírodné  liečivé zdroje, vodné toky) alebo zákonom určených PO
2.	oprávnená držba nadobúdateľa
3.	držba musí trvať nepretržite po zákonom stanovenú dobu (3 roky pri hnuteľných veciach, 10 rokov pri nehnuteľných veciach)
3	história - podľa obyčajového práva pred 1.1.1951 platila všeobecná vydržacia doba 32-ročná, proti štátu sa mohlo vydržať za 100 rokov a proti cirkvi za 40 rokov
1	podľa OZ z roku 1950 bola skrátená lehota u hnut. na 3 r. a u nehnut. na 10 r.
2	k pozemkom po splnení podmienok pre vydržanie mohlo pred 1.4.1992 vzniknúť iba právo na uzavretie dohody o zriadení práva osobného užívania - občan mohol pozemok vydržať iba do vlastníctva štátu
4	na Slovensku bolo do 1.1.1951 možné mimo vydržania nadobudnúť aj vlastníctvo k nehnuteľnosti na základe zápisu skutočného držiteľa do pozemkovej knihy (2- ročná alebo 3-ročná držba)
1	vydržať možné podľa: • OZ   • 180/1995   • 293/1992
2	zákon   180/1995   o   niektorých   opatreniach   na   usporiadanie   vlastníctva k pozemkom upravuje vydržanie:
1.	návrh na vydržanie je možné podať v rámci obnovovacieho konania, o návrhu rozhoduje obvodný póz. úrad
2.	návrh sa podáva najneskôr v lehote 30 dní na podanie námietok proti výpisu zROEP; OPÚ uvádza presný deň v rozhodnutí, kedy došlo k vydržaniu
4.	navrhovateľ má povinnosť predložiť spolu s návrhom všetky dôkazy, ktoré svedčia o vydržaní
6.	OPÚ návrh na vydržanie zamietne, ak nie sú splnené 3 predpoklady vydržania podľa OZ, alebo ak si vydržanie k tomu istému pozemku uplatňuje iná osoba, alebo ak bola podaná žaloba o určenie vlastníckeho práva k tomuto pozemku na súd
8.	OPÚ vydá rozhodnutie o vydržaní, proti rozhodnutiu nie je prípustné odvolanie -je konečné, možné brániť sa žalobou na súde
9.	v prípade, že je vydané rozhodnutie o vydržaní, zapíše sa do ROEP a ROEP sa zapíše ako celok do KN vo forme záznamu
§ ll zákona 180/1995
(4)	Správny orgán na návrh účastníka konania rozhodnutím potvrdí, že navrhovateľ nadobudol vlastníctvo k pozemku vydržaním, ak sú splnené podm. ustanovené týmto zákonom. Účastníkom konania je aj dedič oprávneného držiteľa.
(5)	Spr. orgán v rozhodnutí podľa ods. l uvedie deň, ktorým navrhovateľ nadobudol vlastníctvo k pozemku vydržaním.
(7)	Návrh na vydanie rozhodnutia podľa ods. l možno podať len na účely konania a najneskôr s podaním námietok.
(10)	Návrh musí obsahovať skutočnosti o splnení podmienok vydržania ustanovených osobitným predpisom, pričom
d)	navrhovateľ si môže započítať aj čas pred účinnosťou osobitného predpisu,
f)	prekážkou vydržania podľa tohto zákona nieje, ak pozemok bol v užívaní ph. organizácie alebo lesnej organizácie podľa skorších predpisov alebo ak je pozemok v čase podania návrhu v nájme.
(6)	Navrhovateľ pripojí k návrhu dôkazy, ktoré má k dispozícii, alebo označí iné dôkazy, ktoré sú mu známe.
(7)	Komisia posúdi návrh rovnako, ako ustanovuje § 7 ods. 3; so svojím stanoviskom a s priloženými dôkazmi predloží návrhy správnemu orgánu na rozhodnutie.
(8)	Pri rozhodovaní podľa odseku l sa nepoužijú ustanovenia osobitného predpisu.
(9)	Správny orgán zamietne návrh na vydanie rozhodnutia podľa odseku l, ak
a)	nie sú splnené podmienky na nadobudnutie vlastníctva vydržaním podľa tohto zákona,
b)	si vlastnícke právo k pozemku uplatnila v tomto konaní aj iná osoba alebo ak vlastnícke právo k pozemku je predmetom konania podľa os. predpisu.
(9)	Proti rozhodnutiu podľa odseku l nemožno podať opravný prostriedok. Toto rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa os. predpisu.
(12)	Rozhodnutie podľa odseku 8 je konečné. Tým nieje dotknuté právo navrhovateľa domáhať sa určenia vlastníctva na súde podľa osobitného predpisu.
(14)	Nadobudnutie vlastníctva vydržaním na základe rozhodnutia vydaného podľa odseku l sa zapíše do registra. Tým nieje dotknuté právo iných osôb domáhať sa určenia vlastníctva na súde.
§11a
(2)	Ak došlo medzi spoluvlastníkmi k reálnemu rozdeleniu pozemku podľa pr. predpisov platných do 31.12.1950 a tento pozemok v takomto stave užívali, správny orgán na návrh jedného alebo viacerých spoluvlastníkov rozhodnutím potvrdí nadobudnutie vlastníckeho práva k častiam rozdeleného pozemku, ak sú splnené podmienky vydržania podľa osobitného predpisu, a to aj v prípade, že tento pozemok je evidovaný v súbore geodetických informácií a v súbore popisných informácií katastra nehnuteľností.
(4)	Tým nieje dotknuté právo domáhať sa určenia vlastníctva na súde podľa osobitného predpisu.
(5)	Na vydanie rozhodnutia podľa odseku l sa primerane použije ustanovenie § 11 ods. 2, 3, 5 až 8.
1	zákon 293/1992 o úprave niektorých vlastníckych vzťahov k nehnuteľnostiam
3	od 1.12.2000 väčšina ustanovení tohto zákona bola zrušená, avšak osvedčenia o vydržaní, ktoré boli vydané pred 1.12.2000 notárom, zostávajú v platnosti a tento zákon pre nich platí ešte l O rokov
6	po l .12.2000 už notár nemôže vydať osvedčenie podľa tohto zákona cieľ zákona: uľahčiť zápis neusporiadaných pozemkov do KN
8	proces vydávania osvedčenia:
1.	návrh na vydržanie sa podával notárovi
2.	návrh obsahoval prílohy: vyjadrenie 2 osôb znalých miestnych pomerov a vyjadrenie starostu obce k vydržaniu
3.	keď boli náležitosti splnené, notár vyvesil na svojej úradnej tabuli príslušnej obce oznámenie, v ňom vyzval, aby všetky dotknuté osoby podali námietky proti vydržaniu v lehote 60 dní
6.	ak námietky neboli podané, notár vydal osvedčenie a zapísalo sa do KN vo forme záznamu a osoba, pre ktorú bolo osvedčenie vydané, sa nezapísala na LV ako vlastník, ale iba ako oprávnený držiteľ
8.	ak námietky boli podané, osvedčenie nebolo možné vydať
10.	uplynutím 10 rokov od dňa zápisu sa oprávnený držiteľ stáva vlastníkom pozemku za predpokladu, že ohľadom predmetného pozemku nebola podaná žaloba o určenie vlastníckeho práva na súde a ani si nik neuplatnil vlastnícke právo k pozemku v rámci konania o póz. úpravách
3	od 1.12.2000 došlo k zmene notárskeho poriadku - zákon 323/1992 - zmena: pri vydávaní osvedčenia o vydržaní do 1.12.2000 notár prípadne si vyžiada aj stanovisko doterajšieho vlastníka - ponechané na vôli notára, ale od 1.12.200 je povinný vyžiadať si stanovisko k vydržaniu od osoby, v ktorej prospech svedčí zápis - zapísaná na LV
46	Pozemkové spoločenstvo – pojem, podielové spoluvlastníctvo, urbárske právo
5	181/1995 o póz. spoločenstvách
6	sú dôležitou skupinou pr. vzťahov - obhospodarujú min. 22 % výmery lesnej plochy na našom území
8	vyvinuli sa v priebehu min. 2 storočí z bývalých urbariátov
12	súhrn   pr.   predpisov,   ktoré   upravujú   spoločné   obhospodarovanie   lesného   a pasienkového   majetku,   ktorý  je   v podielovom   spoluvlastníctve   členov   póz. spoločenstva
15	zákon upravuje  pojem  PS - lesné  a pasienkové  spoločenstvo,  na ktoré  sa v minulosti vzťahovali uhorské predpisy o majetku bývalých urbarialistov a zároveň spoločenstvám pozemky boli vydané podľa 229/91 o pôde v rámci reštitúcie
17	PS  sa rozumie aj  lesné alebo pasienkové spoločenstvo, ktoré vzniklo podľa osobitných pr. predpisov (229/91 o pôde, 330/91 o póz. úpravách, 293/92 o úprave niektorých vlastníckych vzťahov k nehnuteľnostiam)
19	PS je aj spoločenstvo, ktoré vzniklo podľa 181/1995
21	predmet činnosti PS:
•	PS vykonáva ph. prvovýrobu vrátane spracovania ph. produktov
•	hospodárenie v lesoch a na vodných plochách
•	pri PS ide o podielové spoluvlastníctvo pozemkov, na ktorých sa vykonáva spoločné   obhospodarovanie   pozemkov,   vzťahujú   sa   naň   subsidiárne ustanovenia OZ
•	PS nieje možné zrušiť ani vyporiadať podľa OZ
•	je   možný   prevod   alebo   prechod   spoluvl.   podielu   na   spoločnej nehnuteľnosti - treba zachovať min. výmeru, ktorá pripadá na spoluvl. podiel (nie menšia ako 2000 m2)
•	ak došlo k obnoveniu PS, ktoré existovalo v minulosti a nepreukázala sa výška spoluvl. podielov, má sa za to, že podiely sú rovnaké
•	do PS môžu patriť aj pozemky nezistených vlastníkov, vtedy tieto podiely spravuje SPF
•	pri prevode/prechode - nadobúdateľ podielu vstupuje do prá a povinností predchádzajúceho vlastníka v rozsahu nadobúdaného podielu
•	dohoda o prevode podielu na spoločnej nehnuteľnosti musí mať píš. formu a účinnosť nadobúda vkladom do KN
•	ak zomrie vlastník podielu (člen PS), dedičia majú povinnosť uzavrieť dohodu v lehote 12 mesiacov o vyporiadaní s tým, že pri vyporiadaní musia brať ohľad na to, že vzniknuté podiely nesmú byť menšie
•	ak sa dedičia nevyporiadajú dohodou v lehote, je možné podať návrh na súd a súd schváli nadobudnutie podielu pre toho z dedičov, u ktorého sú najlepšie podmienky na hospodárenie na pôde
(1)	Pozemkovým spoločenstvom sa rozumie
d)	lesné a pasienkové spoločenstvo vlastníkov podielov spoločnej nehnuteľnosti, na ktoré sa vzťahovali právne predpisy o úprave právnych pomerov majetku bývalých urbarialistov (urbárnikov), komposesorátov a podobných právnych útvarov, ktoré sa vydali podľa os. pr. predpisov a boli obnovené ku dňu účinnosti tohto zákona,
h)	lesné spoločenstvo, pasienkové spoločenstvo alebo póz. spoločenstvo založené podľa osobitných predpisov,
j)	pozemkové spoločenstvo založené podľa tohto zákona.
(4)	Členom spoločenstva podľa ods. l sú všetci spoluvlastníci spoločnej nehnuteľnosti.
(6)	Ak tento zákon neust. inak, vzťahujú sa na práva a pov. vlastníkov podielov spoločnej nehnuteľnosti ustan. OZ.
(7)	Ustanovenia os. predpisov o podm. nadobúdania nehn. majetku devíz, cudzozemcami nie sú týmto zák. dotknuté.
§3
(1)	Spoločenstvo s cieľom rac. hospodáriť na spoločnej nehnuteľnosti a obstarávať spoločné veci vyplývajúce zo spoluvlastníctva k nej môže
a)	vykonávať ph. prvovýrobu a s tým súvisiace spracovanie alebo úpravu poľnohospodárskych produktov,
b)	hospodáriť v lesoch a na vodných plochách,
ak túto činnosť upravujú os. predpisy, spoločenstvo vykonáva túto činnosť v súlade s týmito osobitnými predpismi.
(2)	Pateľ. činnosť, ktorá nieje uved. v ods. l, môže spoločenstvo vyk. len za podm. ustanovených os. predpismi.
(2)	Podielové spoluvlastníctvo spoločnej nehnuteľnosti je nedeliteľné a nemožno ho zrušiť a vyporiadať podľa os. predpisov.
(5)	Podmienky drobenia jednotlivých vlastníckych podielov spoločnej nehnuteľnosti upravia ich vlastníci tak, aby nevznikali vlastnícke podiely spoločnej nehnuteľnosti s výmerou menšou ako 2 000 m .
(7)	Úprava podmienok drobenia vlastníckych podielov spoločnej nehnuteľnosti je
c)	v spoločenstve bez právnej subjektivity súčasťou vyhlásenia o združení,
f)	v spoločenstve s právnou subjektivitou súčasťou zmluvy o založení.
(6)	Člen spoločenstva je pov. vykonávať činnosť na dos. účelu spoločenstva a zdržať sa konania, ktoré by tomuto účelu odporovalo.
(10)	Pomer účasti spoluvlastníkov spoločnej nehnuteľnosti na výkone práv a pov. vyplývajúcich zo spoluvl. práva spol. nehnuteľnosti je vyjadrený súčtom al. veľkosťou ich podielov na spol. nehnuteľnosti, ak tento zákon neust. inak.
(13)	Plnenie povinností vo väčšom rozsahu, ako zodpovedá spoluvlastníkovi spoločnej nehnuteľnosti podľa veľkosti jeho podielu, môže spoluvlastník prevziať na seba len dobrovoľne.
(16)	Ak nemožno preukázať veľkosť podielov spoluvlastníkov spoločnej nehnuteľnosti v obnovenom spoločenstve [§ 2 ods. l písm. a)], platí, že veľkosť ich pôvodných podielov je rovnaká. /8/
(19)	Ak niekto o sebe tvrdí, že je spoluvlastníkom spoločnej nehnuteľnosti al. má k nej iné právo, a toto právo nemôže preukázať prísluš. listinou, spoločenstvo ho odkáže na konanie pred súdom, /9/ ak svoje právo nepreukáže inak. /l O/
(6) Do skončenia konania pred súdom spoluvlastník podľa odseku 5 nieje členom spoločenstva. 
§6
(1)	Podiely spoločnej nehnuteľnosti
a)	vo vlastníctve štátu,
b)	vlastníkov, ktorých miesto trvalého pobytu nie je známe,
d)	vlastníkov, ktorí si svoje práva k spoločnej nehnuteľnosti podľa osobitných predpisov neuplatnili,
e)	ku ktorým nebolo vlastnícke právo preukázané,
spravuje Slovenský pozemkový fond.
(2)	Slovenský pozemkový fond nemôže pozemky, ktoré tvoria podiely spoločnej nehnuteľnosti uvedené v odseku l, sám užívať, ale ich prenajíma spoločenstvu na účely lesného hospodárstva a poľnohospodárstva.
Ł7
Členovia spoločenstva môžu prevádzať svoj vlastníc. podiel spoločnej nehnuteľnosti a s ním súvisiace práva a pov. len za podm. ustanovených v tomto zákone a vo vyhlásení spoločníkov o združení al. v zmluve o založení a v os. predpise.
§8
(6)	Nadobúdateľ vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti sa prevodom alebo prechodom vlastníctva stáva členom spoločenstva a vstupuje do práv a povinností člena spoločenstva v rozsahu nadobúdaného podielu.
(9)	Dohoda o prevode vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti musí mať písomnú formu a nadobúda účinnosť dňom vkladu do KN
(19)	Ak je viac dedičov alebo spoluvlastníkov, je ten, kto je nadobúdateľom vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti, povinný vyporiadať sa s ostatnými dedičmi alebo spoluvlastníkmi dohodou do 12 mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu o dedičstve alebo o vyporiadaní spoluvlastníctva. Ak sa dedičia alebo spoluvlastníci nevyporiadajú dohodou v uvedenej lehote, môže každý z nich, spoločenstvo al. jeho zástupca podať návrh na súd, aby rozhodol o vyporiadaní vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti medzi dedičmi alebo spoluvlastníkmi; najmä ak by vznikol vlastnícky podiel spoločnej nehnuteľnosti s výmerou menšou ako 2 000 m2 (§ 4 ods. 2).
(21)	Na vyporiadanie dedičov alebo spoluvlastníkov podľa odseku 3 sa použijú ustanovenia osobitného predpisu.
47	Druhy pozemkových spoločenstiev a ich právne postavenie, orgány spoločenstva
§9
Spoločenstvo podľa tohto zák. môže vzniknúť ako spoločenstvo bez pr. subjektivity al. ako spoločenstvo s pr. subjektivitou.
§10
(8)	Spoločenstvo bez pr. subjektivity zakladajú vlastníci podielov spol. nehnuteľnosti zápisom do zoznamu spoločníkov. Podmienkou zapisuje aj píš. vyhlásenie spoločníkov o združení sa. Na vznik spoločenstva bez pr. subjektivity je potrebný zápis spoločníkov vlastniacich najmenej 2/3 spoločnej nehnuteľnosti a súhlas SPF za vlastnícke podiely spoločnej nehnuteľnosti v jeho správe.
(14)	Spoločníci sú povinní oznámiť vznik spoločenstva bez právnej subjektivity obvodnému lesnému úradu, ktorý vedie register póz. spoločenstiev. Spoločníci súčasne oznámia, kto je splnomocnený v ich mene konať navonok.
(20)	Za záväzky spoločenstva podľa odseku l voči iným osobám ručia spoločníci spoločne a nerozdielne.
§11
(4)	Spoločenstvo s právnou subjektivitou sa zakladá zmluvou o založení spoločenstva s právnou subjektivitou vlastníkov podielov spoločnej nehnuteľnosti.
(8)	Spoločenstvo podľa odseku l vzniká dňom registrácie spoločenstva v registri pozemkových spoločenstiev, ktorý vedie príslušný obvodný lesný úrad.
(12)	Názov spoločenstva musí obsahovať označenie "pozemkové spoločenstvo" alebo skratku "pozem. spol.".
(20)	Spoločenstvo zodpovedá za sv. záväzky celým svojím majetkom. Členovia spoločenstva ručia za záväzky spoločenstva podľa veľkosti sv. podielov spoločnej nehnuteľnosti a podľa veľkosti sv. podielov na spoločnom Mu.
§12
(1)	Zmluva o založení musí byť písomná a musí obsahovať
b)	názov a sídlo spoločenstva,
e)	účel spoločenstva,
g)	orgány spoločenstva, ich oprávnenia a povinnosti,
i)	spôsob voľby, odvolávania a volebné obdobie orgánov spoločenstva,
l)	základné práva a povinnosti členov spoločenstva,
n)	podmienky obmedzenia drobenia vlastníckych podielov spoločnej nehnuteľnosti,
v)	ďalšie skutočnosti, o ktorých to ustanovuje tento zákon alebo dohoda členov spoločenstva, najmä skutočnosť, či spoločenstvo vykonáva činnosť podľa § 3 ods. 2.
(10)	V zmluve o založení možno určiť, že spoločenstvo vydá svoje stanovy, ktoré podrobnejšie upravia práva a povinnosti členov spoločenstva, vnútornú organizačnú štruktúru spoločenstva, pôsobnosť jeho orgánov, zásady hospodárenia spoločenstva, prípadne ďalšie otázky, na ktorých sa členovia dohodli.
(13)	Súčasťou zmluvy o založení je aj zoznam vlastníkov podielov spoločnej nehnuteľnosti, ktorí zmluvu uzatvárajú. 
§13
(6)	Majetkom spoločenstva na účely tohto zákona sa rozumie súhrn M. hodnôt, ktoré spoločenstvo vlastní a ktoré sú určené na plnenie úloh spoločenstva, slúžia mu a vznikli v súvislosti s užívaním a hospodárením na spol. nehnuteľnosti.
(8)	Spoločenstvo hospodári s majetkom, ktorý nadobudlo ako príspevok, dar alebo iný príjem.
(11)	Orgány spoločenstva sa pri nakladaní s majetkom spoločenstva riadia týmto zák.m, zmluvou o založení a rozhodnutiami valného zhromaždenia.
(18)	Podiel člena spoločenstva na výnosoch a majetku určenom na rozdelenie medzi členov spoločenstva sa rozdelí podľa veľkosti jeho vlastníckeho podielu spoločnej nehnuteľnosti, ak zmluva o založení to neupravuje inak.
§14
(5)	Spoločenstvo je povinné zostaviť za každý rok účtovnú závierku. Ak sa na tom spoločenstvo dohodne, účtovnú závierku overuje audítor.
(9)	Výbor spoločenstva predloží valnému zhromaždeniu spolu s ročnou účtovnou závierkou aj návrh na spôsob rozdelenia zisku, prípadne spôsob úhrady straty.
(13)	Členovia spoločenstva si môžu vyžiadať na nahliadnutie ročnú účt. závierku a návrh na rozdelenie zisku alebo na úhradu straty.
§15
(3)	Členmi spoločenstva sa môžu stať len tie FO a PO, ktoré sú vlastníkmi podielu spoločnej nehnuteľnosti.
(7)	Členstvo v spoločenstve za trvania spoločenstva vzniká a zaniká prechodom alebo prevodom vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti.
(3) Každý, kto sa stáva vlastníkom podielu spoločnej nehnuteľnosti, pristúpi k zmluve o založení, a to do dvoch mesiacov od nadobudnutia tohto vlastníctva.
§16
(7)	Spoločenstvo vedie zoznam svojich členov. Do zoznamu sa zapisuje meno, priezvisko a trvalý pobyt FO, jej rodné číslo, názov a sídlo PO, jej identif. číslo, veľkosť vlastníckeho podielu spoločnej nehnuteľnosti alebo počet vlastnených podielov a deň zápisu do zoznamu.
(18)	Do zoznamu členov spoločenstva sa vyznačia všetky zmeny evidovaných skutočností vrátane zmien v členstve spoločenstva. Člen spoločenstva má právo nahliadnuť do zoznamu a žiadať výpisy jeho zápisu zo zoznamu. Orgán spoločenstva, ktorý zoznam vedie, umožní každému, kto osvedčí právny záujem, nahliadnuť do zoznamu.
ORGÁNY SPOLOČENSTVA
§17
(1)	Orgánmi spoločenstva sú
a)	valné zhromaždenie,
b)	výbor,
c)	dozorná rada,
f)	iné orgány spoločenstva určené zmluvou o založení alebo stanovami.
(10)	Do orgánov spoločenstva môžu byť volení členovia spoločenstva alebo zástupcovia právnických osôb, ktoré sú členmi spoločenstva, starší ako 18 rokov. Členom dozornej rady môže byť aj nečlen spoločenstva.
(15)	Volebné obdobie orgánov spoločenstva môže byť najviac päť rokov, pričom dĺžku volebného obdobia orgánov spoločenstva určí zmluva o založení alebo stanovy.
(18)	Podrobnosti o orgánoch spoločenstva, spôsobe ich ustanovenia a činnosti upraví zmluva o založení alebo stanovy. 
§18
(3)	Najvyšším orgánom spoločenstva je valné zhromaždenie. Ak stanovy neurčujú inak, koná sa najmenej raz za rok.
(4)	Do pôsobnosti zhromaždenia patrí najmä
a)	schvaľovať zmluvu o založení a jej zmeny a doplnky,
b)	schvaľovať stanovy vrátane ich zmien,
e)	voliť a odvolávať členov orgánov spoločenstva,
i)	rozhodovať o hospodárení spoločenstva a nakladaní so spoločným majetkom spoločenstva,
l)	schvaľovať ročnú účtovnú závierku,
í) rozhodovať o rozdelení zisku, prípadne spôsobe úhrady straty,
g) rozhodovať o konaní zhromaždenia formou čiastkových schôdzí,
h) rozhodovať o vstupe spoločenstva do obchodnej spoločnosti alebo do družstva,
i) rozhodovať o zániku spoločenstva jeho premenou alebo jeho zrušením.
(3)	Zhromaždenie si môže vyhradiť rozhodovanie o ďalších záležitostiach spoločenstva, ak rozhodovanie o nich nie je zverené iným orgánom spoločenstva.
§19
(6)	Každý člen spoločenstva má pri rozhodovaní o právach a pov. taký počet hlasov, aký mu patrí podľa súčtu alebo podľa veľkosti vlastnených podielov spoločnej nehnuteľnosti, ak zmluva o založení neupravuje túto otázku inak.
(10)	Zhromaždenie rozhoduje nadpolovičnou väčšinou všetkých hlasov, ak sa nevyžaduje podľa tohto zákona alebo podľa zmluvy o založení dvojtretinová väčšina všetkých hlasov.
(12)	Na rozhodovanie podľa § 18 ods. 2 písm. a), h) a i) sa vyžaduje súhlas aspoň 2/3ovej väčšiny všetkých hlasov.
(16)	Prehlasovaní členovia spoločenstva v otázkach, na ktoré sa vyžaduje súhlas dvojtretinovej väčšiny všetkých hlasov, môžu dať návrh na súd, aby vo veci rozhodol. /19/
§20
(4)	Výbor je výkonným orgánom spoločenstva. Riadi činnosť spoločenstva a rozhoduje o všetkých záležitostiach, ktoré tento zákon a zmluva o založení alebo stanovy nevyhradili inému orgánu.
(6)	Výbor je štatutárnym orgánom spoločenstva.
(13)	Výbor zodpovedá za svoju činnosť zhromaždeniu. Ak zo stanov nevyplýva niečo iné, za výbor koná navonok predseda spoločenstva, ktorý je súčasne členom výboru. Ak je však na právny úkon, ktorý robí výbor, predpísaná písomná forma, je potrebný podpis aspoň dvoch členov výboru.
(19)	Rokovanie výboru organizuje a riadi predseda spoločenstva. Predseda spoločenstva organizuje a riadi bežnú činnosť spoločenstva, ak to určujú stanovy.
(23)	Predsedu spoločenstva v prípade jeho neprítomnosti môže zastupovať ďalší člen výboru, ktorý je zapísaný v registri pozemkových spoločenstiev.
(25)	Člen výboru môže dostávať za výkon svojej funkcie odmenu, ktorej výšku určí zhromaždenie.
§21
(5)	Dozorná rada je oprávnená kontrolovať všetku činnosť spoločenstva a prerokúvať sťažnosti jeho členov. Dozorná rada zodpovedá za výkon svojej činnosti zhromaždeniu.
(17)	DR má najmenej troch členov. Členmi DR môžu byť okrem členov spoločenstva aj iné fyzické osoby; ich počet však musí byť menší ako počet členov spoločenstva v tejto rade. Členstvo v DR je nezlučiteľné s členstvom vo výbore.
(19)	Členovia dozornej rady môžu dostávať za výkon svojej funkcie odmenu, ktorej výšku určí zhromaždenie.
(21)	DR má právo zvolať zhromaždenie, ak dochádza alebo už došlo k bezdôvodnému zníženiu majetku spoločenstva. 
§22
(6)	Spory medzi členmi spoločenstva, ktoré sa týkajú ich práv a povinností vyplývajúcich z členstva v spoločenstve, rieši zmierovacia komisia, ak to ustanovuje zmluva o založení alebo stanovy. Zmierovacia komisia nemôže rozhodovať o vlastníckych vzťahoch k podielu spoločnej nehnuteľnosti.
(9)	Zmierovacia komisia rieši spory medzi členmi spoločenstva podľa tohto zákona alebo podľa zmluvy o založení, alebo podľa stanov. Prejednanie sporu zmierovacou komisiou predchádza konaniu podľa osobitného predpisu. /20/
(12)	Zmluva o založení alebo stanovy podrobnejšie upravia pôsobnosť zmierovacej komisie, jej konanie a počet členov zmierovacej komisie, ako aj spôsob ich voľby.
(19)	Výsledkom konania zmier, komisie je písomný zmier účastníkov sporu alebo odporúčanie, aby účastníci konania podali návrh na začatie konania pred súdom. Návrh na začatie konania pred súdom môžu účastníci zmier, konania podať aj vtedy, ak sa do štyroch mesiacov od podania návrhu na zmierovacie konanie nedosiahol výsledok konania.
48	Zrušenie, premena, zánik spoločenstva a register pozemkových spoločenstiev
§23
Spoločenstvo sa zrušuje,
e)	ak sa výlučným vlastníkom všetkých podielov spoločnej nehnuteľnosti stáva jeden člen spoločenstva,
h)	premenou spoločenstva na obchodnú spoločnosť alebo na družstvo,
j)	dňom uvedeným v rozhodnutí súdu o zrušení spoločenstva, inak dňom, keď toto rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť,
k)	vyhlásením konkurzu,
l)	rozhodnutím zhromaždenia.
§24
Súd môže na návrh osoby, ktorá osvedčí právny záujem, rozhodnúť o zrušení spoločenstva a o jeho likvidácii, ak zaniknú predpoklady vyžadované zákonom na vznik spoločenstva alebo ak sa jeho založením porušil zákon.
§25
Spoločenstvo sa môže premeniť na obeh. spoločnosť al. na družstvo. O premene spoločenstva a o prechode vlastníctva podielu spoločnej nehnuteľnosti ako vkladu pri založení obeh. spoločnosti alebo družstva platia os. predpisy. /21/
§26
(5)	Zrušenie spoločenstva sa zapisuje do registra póz. spoločenstiev. Spoločenstvo zaniká dňom výmazu z registra póz. spoločenstiev.
(10)	Spoločenstvo môže zaniknúť likvidáciou alebo bez likvidácie. Ak spoločenstvo zaniká likvidáciou, primerane platia ustanovenia os. právneho predpisu. Likvidácia sa nevyžaduje, ak sa zamietol návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku alebo ak po skončení konkurzného konania nezostane spoločenstvu žiadny majetok.
REGISTER POZEMKOVÝCH SPOLOČENSTIEV
§27
(5)	Register póz. spoločenstiev vedie obvodný lesný úrad. Návrh na zápis do registra pozemkových spoločenstiev alebo na zmenu údajov, ktoré sa zapisujú do registra póz. spoločenstiev, musí podať príslušný orgán spoločenstva do 60 dní odo dňa ich schválenia.
(8)	O zápise obvodný úrad upovedomí príslušný orgán št. štatistiky 1231 za účelom pridelenia identif. čísla, ako aj príslušný daňový úrad.
(15)	Na zápis do registra pozemkových spoločenstiev je miestne príslušný obvodný úrad, v ktorého územnom obvode je spoločná nehnuteľnosť. Ak miestnu príslušnosť nemožno takto určiť, je miestne príslušný obvodný úrad, v ktorého územnom obvode je najväčšia časť spoločnej nehnuteľnosti.
§28
Návrh na zápis do registra pozemkových spoločenstiev obsahuje
c)	návrh na zápis skutočností, ktoré sa zapisujú do registra pozemkových spoločenstiev,
d)	zmluvu o založení,
h)	stanovy spoločenstva, ak sa na ich vydaní dohodli členovia spoločenstva,
l)	údaj, či spoločenstvo vykonáva činnosť podľa § 3 ods. 2.
§29
Do registra pozemkových spoločenstiev sa zapisujú tieto údaje a ich zmeny:
b)	názov spoločenstva,
d)	sídlo spoločenstva,
h)	počet alebo veľkosť podielov jednotlivých členov spoločenstva,
l)	meno, priezvisko, trvalý pobyt a rodné číslo volených členov orgánov spoločenstva,
n)	spôsob konania za spoločenstvo,
p)	dátum zápisu do registra pozemkových spoločenstiev.
§30
Na konanie o zápise spoločenstva do registra pozemkových spoločenstiev sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní, ak tento zákon neustanovuje inak.
49	Poľnohospodársky pôdny fond – odnímanie, zmeny užívania a odvody za odňatie pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu
1	220/2004 §2 písm. b) + c),""§9Í"§Í2 odsľ H §Í7"odšľ l+ ods. 4 + ods. 7 + ods. 10
b.	ph. pôda - produkčné potenciálna pôda evidovaná v KN ako orná pôda, chmeľnice, vinice, ovocné sady, záhrady a trvalé trávne porasty,
g.	bonitovaná pôdno-ekologická jednotka - klasifikačný a identifikačný údaj vyjadrujúci kvalitu a hodnotu produkčno-ekologického potenciálu poľnohospodárskej pôdy na danom stanovišti podľa prílohy č. 3

ZMENY DRUHOV POZEMKOV
§9
(1)	Orgán ochrany ph. pôdy (§ 23-obvodný póz. úrad) na základe žiadosti vlastníka alebo žiadosti užívateľa vydá rozhodnutie na
a)	zmenu trvalého trávneho porastu, vinice a ovocného sadu na iný druh poľnohospodárskeho pozemku,
b)	zmenu nepoľnohospodárskej pôdy na poľnohospodársku pôdu,
c)	zalesnenie poľnohospodárskej pôdy.
(2)	Na vydanie rozhodnutia podľa odseku l sú potrebné vyjadrenia dotknutých orgánov štátnej správy, ktoré chránia verejné záujmy podľa os. predpisov, stanovisko vlastníka a užívateľa a odborné stanovisko pôdnej služby a údaje o pozemku podľa katastra; ustanovenie os. predpisu tým nieje dotknuté.
§12
Zásady ochrany poľnohospodárskej pôdy pri nepoľnohospodárskom použití
(1) Ph. pôdu možno použiť na stavebné účely a iné nepoľnohospodárske účely len v nevyh. prípadoch a v odôv. rozsahu. Ph. pôdu možno odňať natrvalo alebo dočasne podľa § 17, alebo použiť ph. pôdu na neph. účel na čas do jedného roka vrátane uvedenia pôdy do pôv. stavu podľa § 18.
§17
Odňatie poľnohospodárskej pôdy
(1) Na neph. účely možno použiť ph. pôdu len na základe rozhodnutia o odňatí ph. pôdy. Rozhodnutie o odňatí vydáva orgán ochrany ph. pôdy (§ 23), v ktorého obvode sa ph. pôda navrhovaná na odňatie nachádza.
(4) Poľnohospodársku pôdu možno odňať natrvalo alebo dočasne, pričom
a)	odňatím natrvalo sa rozumie trvalá zmena spôsobu použitia ph. pôdy s trvalou zmenou druhu pozemku v katastri,
f)	dočasným odňatím sa rozumie dočasná zmena spôsobu použitia ph. pôdy na čas najviac desať rokov, ktorá sa rekultivačnými opatreniami uvedie do pôvodného stavu.
(7) Rozhodnutie o odňatí je podkladom na vyznačenie zmeny druhu pozemku v katastri na ost. plochu. Orgán ochrany ph. pôdy (§ 23) zašle vyhotovenie právoplatného rozhodnutia s vyhotovením geom. plánu alebo kópie kat. mapy na príslušný orgán štátnej správy na úseku katastra, ktorý plochy rozhodnutím odňaté natrvalo vyjme z evidencie ph. pôdy a vyznačí zmenu druhu ph. pozemku na ostatnú plochu v termíne najneskôr 60 dní po prevzatí rozhodnutia.
(10) Rozhodnutie o trv. odňatí stratí platnosť, ak do 5 rokov od právoplatnosti rozhodnutia nebola pôda použitá na zámer uvedený v rozhodnutí o odňatí.
50	Nájom poľnohospodárskych a lesných nehnuteľností a nájom poľnohospodárskeho podniku
2	504/03 §1 ods. l, §2 - §6, §8 ods.8 , §10 ods.l, §14 ods.l, §16 ods.l, §18 ods.l, § 21 ods.2
1	504/2003 o nájme ph. pozemkov, ph. podniku a lesných pozemkov
2	na zmluvu o nájme ph. a lesných pozemkov sa subsidiárne vzťahujú ustanovenia OZ o nájme
3	nájomca ph. pozemku je oprávnený brať z pozemku aj úžitky, obvyklé N znáša nájomca (N súvisiace s udržiavaním pozemku)
5	ak nieje dohodnuté inak, nájomné sa platí vždy ročne pozadu k 1.10.
6	ak sa jedná o okolnosti, ktoré nájomca nespôsobil a ktoré majú za následok, že nájomca nemôže užívať pozemok alebo nedosiahol výnos, nájomca nieje povinný platiť nájomné
7	v prípade, že nájomca dosiahol výnos menší ako 1A bežného výnosu, má právo na primeranú zľavu z nájomného
9	v prípade, že bola zmluva o nájme dohodnutá na neurčitú dobu, je možné ju vypovedať k l . 1 1 . s tým, že výpovedná lehota j e l rok, j e možné ju skrátiť alebo predĺžiť dohodou zmluvných strán
11	v prípade, že ph. pozemok sa prenajíma za účelom prevádzkovania ph. Pu, nájomná zmluva sa uzatvára najmenej na 5 rokov
14	v prípade, že nájomná zmluva je uzavretá na dobu určitú, čas nájmu je najviac 15 rokov
15	nájomca môže vykonať zmenu druhu prenajatého pozemku len so súhlasom vlastníka a na základe rozhodnutia OPÚ
17	na vznik zmluvy o nájme ph. pozemku za účelom prevádzkovania ph. Pu sa
19	vyžaduje dohoda o výške nájomného alebo o spôsobe jeho určenia
22	min. výška nájomného je l % ceny ph. pôdy, pričom cena sa určuje podľa BPEJ
26	cena ph. pôdy je uvedená v prílohe zákona 220/2004 o ochrane a využívaní ph. pôdy — »• BPEJ je číselný kód a vyjadruje kvalitu, svahovitosť pôdy a jej umiestnenie v klimatickom regióne, určenie konkrétnej BPEJ konkrétneho pozemku určuje OPÚ
27	zákon 504/2003 upravuje aj nájom celého Pu na ph. výrobu -je to súbor vš. hnuteľných, nehnuteľných vecí a iných Mových práv, ktoré slúžia na ph. výrobu
1	zmluvu o nájme môže ako nájomca uzavrieť len osoba zapísaná v OR alebo inom obdobnom registri
28	v prípade, že je zmluva uzavretá, na nájomcu prechádzajú všetky práva a záväzky súvisiace s podnikom (podobne ako pri zmluve o predaji Pu, prechádzajú aj práva a pov. z prac.-pr. vzťahu
31	nájom lesných pozemkov - prenajímajú sa najmenej na 10 rokov a ak je zmluva o nájme lesného pozemku uzavretá na dobu určitú, čas nájmu je najviac 30 rokov
33	ak dôjde k smrti nájomcu, prechádzajú práva z nájmu na dedičov a pozostalého manžela
§1
(1) Nájomná zmluva o nájme pozemku na poľnohospodárske účely sa spravuje ustanoveniami os. predpisu o nájomnej zmluve, ak tento zákon neustanovuje inak; rovnako sa to vzťahuje na podnájom.
§2
Nájomca pozemku prenechaného na poľnohospodárske účely je oprávnený brať z neho aj úžitky.
§3
Ak nieje dohodnuté inak, obvyklé náklady pri bežnom užívaní prenajatého pozemku spojené s jeho udržiavaním v stave spôsobilom na dosiahnutie účelu nájmu znáša nájomca.
Ak nieje dohodnuté inak, nájomné z pozemkov prenajatých na ph. účely sa platí ročne pozadu k l . októbru kal. roka. §5
Ak ide o mimor. okolnosti, ktoré nájomca nespôsobil, a nemožno predpokladať, že by ich odvrátil alebo ich následky mohol odvrátiť alebo prekonať, a v dôsledku ktorých nemohol nájomca prenajatý pozemok používať na ph. účely al. nemohol dos. žiadny výnos v príslušnom kal. roku, nieje povinný platiť nájomné. Ak z týchto dôvodov úžitky z prenajatého pozemku klesli pod 1/2 bežného výnosu, má nájomca právo na primer. zľavu z nájomného. Náhrady a príspevky z verej. prostriedkov prijaté nájomcom v súvislosti s mimor. okolnosťami sa pripočítajú k úžitkom z prenajatého pozemku.
§6
Zmluvu o nájme pozemku na ph. účely dohodnutú na neurčitý čas možno vypovedať k l . novembru. Výpovedná lehota je l rok, ak sa nedohodne inak.
§8
(1) Pozemok sa nájomcovi na ph. účely pri prevádzkovaní podniku prenajíma najmenej na päť rokov. Ak zmluva o nájme pozemku na ph. účely je uzavretá na určitý čas, čas nájmu je najviac 15 rokov.
§10
(1) Na vznik zmluvy o nájme pozemku na ph. účely pri prevádzkovaní Pu sa vyžaduje dohoda o výške nájomného al. o spôsobe jej určenia, pričom výška nájomného je najmenej l % z hodnoty ph. pôdy určenej podľa os. predpisu.
§14
(1) Zmluva o nájme pozemku na ph. účely pri prevádzkovaní podniku sa uzatvára písomnou formou.
§16
(1) Nájomcom podniku môže byť len podnikateľ, ktorý je zapísaný v obeh. registri alebo v inom obdobnom registri.
§18
(1)	Práva prenajímateľa, ktoré slúžia alebo majú slúžiť na prevádzkovanie Pu, a záväzky prenajímateľa súvisiace s podnikom prechádzajú platnosťou zmluvy na nájomcu obdobne ako pri predaji Pu. To platí aj pre prechod práv a povinností z prp. vzťahov.
§21
(2)	Ak nie je dohodnuté inak, lesný pozemok sa nájomcovi prenecháva najmenej na desať rokov. Ak je zmluva o nájme lesného pozemku uzavretá na určitý čas, čas nájmu je najviac 30 rokov. Ustanovenie § 8 ods. 2 sa nepoužije.
51	Lesný pôdny fond
1	-61/1977 §2, §4ods.2-7
§2
Vymedzenie lesného pôdneho fondu
(1)	Lesný pôdny fond tvoria pozemky, ktoré sú trvalé určené na plnenie funkcií lesov. Lesnými pozemkami sú:
b)	pozemky porastené lesnými drevinami, ktoré slúžia na plnenie funkcií lesov, a pozemky, na ktorých boli lesné porasty dočasne odstránené s cieľom ich obnoviť al. s cieľom zriadiť lesné škôlky, prípadne lesné semenové plantáže,
c)	pozemky bez lesných porastov, ktoré slúžia lesnému hospodárstvu a sú pre ne nepostrádateľné (rozdeľovacie prieseky, lesné cesty, plochy horných lesných skladov a pod.),
d)	pozemky nad hornou hranicou stromovej vegetácie vo vysokohorských oblastiach, s výnimkou zastavaných pozemkov a ich príjazdových komunikácií.
(2)	Orgán štátnej správy lesného hospodárstva môže za lesné pozemky vyhlásiť:
a)	pozemky, ktoré možno najhospodárnejšie využiť na zalesnenie,
c)	pozemky, ktoré sa majú zalesniť najmä z vodohosp., podo - ochranných, zdrav., rekreačných a estetických dôvodov,
d)	nezalesnené pozemky vnútri lesov, ktoré slúžia alebo majú slúžiť na plnenie funkcií lesov, najmä pri tvorbe a ochrane prír. prostredia.
(4)	V pochybnostiach, či ide o pozemok patriaci do lesného pôdneho fondu, rozhoduje orgán št. správy lesného hosp.
(6)	Lesnými pozemkami nie sú a ani sa za ne nemôžu vyhlásiť pozemky, pokiaľ sú súčasťou ph. pôdneho fondu.
§4
Obsah a základné povinnosti
(4)	Lesné pozemky sa nesmú vyňať z lesného pôdneho fondu, ani sa nesmie obmedziť ich využívanie na plnenie funkcií lesov, pokiaľ o ich vyňatí alebo o obmedzení v ich využívaní nerozhodol orgán št. správy lesného hospodárstva. K vyňatiu lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu alebo k obmedzeniu v ich využívaní môže dôjsť len v nevyh. a odôv. prípadoch, najmä ak úlohy ekonomického a spoločenského rozvoja nemožno zabezpečiť inak.
(5)	Pri vyňatí lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu alebo pri obmedzení v ich využívaní treba:
b)	zvlášť chrániť lesné pozemky v lesoch vyhlásených za ochranné lesy a za lesy osobitného určenia,
d)	použiť v prvom rade lesné pozemky, na ktorých možno vzhľadom na prír. podmienky dosiahnuť len malú produkciu drevnej hmoty, pokiaľ tieto pozemky nezabezpečujú iné funkcie lesov,
e)	použiť len nevyhnutne potrebnú plochu lesných pozemkov a nepripúšťať trieštenie lesného pôdneho fondu,
h)	zab., aby použitie lesných pozemkov čo najmenej narúšalo záujmy lesného hosp. a čo najmenej sťažovalo hospodárenie v lesoch,
i)	dôsledne dbať na ochranu lesných porastov,
l)	robiť v prípadoch, keď je to účelné a technicky uskutočniteľné, podľa rozhodnutia orgánu štátnej správy lesného hospodárstva skrývku kultúrnych
vrstiev pôdy a opatrenia na jej hospodárne využitie,
p)	po skončení použitia vyňatých lesných pozemkov na iné účely urýchlene vykonať pôdne úpravy a rekultiváciu tak, aby sa dotknuté lesné pozemky mohli zalesniť; v prípadoch väčšieho a dd. sústredenia ťažby nerastov vykonávať aj biológ, rekultiváciu vhodnými lesnými porastami.

(10)	Trvalým vyňatím lesného pozemku z LPF sa rozumie trvalá zmena spôsobu využitia lesného pozemku. Dočasne sa pozemok z LPF vyníma vtedy, ak sa počíta s jeho použitím na i.účely na čas určený v rozhodnutí, najdlhšie však na 12 r. O obmedzenie vo využívaní lesného pozemku ide vtedy, ak sa plnenie funkcií lesov obmedzuje z dôvodov iných dol. záujmov spoločnosti.
(12)	Pri spoločensky odôvodnených vzáj. výmenách medzi LPF a PPF treba dbať na zásady ochrany LPF aj ochrany PPF. Z LPF, najmä v oblastiach s nízkou lesnatosťou, možno vyňať iba roztrúsené lesné pozemky nevýznamné pre lesné hospodárstvo, živ. prostredie a ráz krajiny.
(19)	Z LPF sa lesné pozemky nesmú vyňať na ind. výstavbu rekreač. chát a objektov. Úošs lesného hosp. republiky môže v súlade so schváleným úž. plánom povoliť vyňatie lesných pozemkov na ind. výstavbu rekreačných chát a objektov výnimočne, ak ide o nezastavané plochy lesných pozemkov v chatových osadách vybudovaných predo dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona, a celkom výnimočne v nadväznosti na vyňatie lesných pozemkov z LPF na iné účely a len vtedy, ak stavbu nemožno umiestniť na inej pôde.
(22)	Ten, na žiadosť koho sa vynímajú lesné pozemky z LPF, je povinný zaplatiť odvod Št. fondu zveľaďovania lesa. Vláda nariadením ustanoví základné sadzby odvodov podľa kategórií lesov pri trvalom alebo dočas. vyňatí, podmienky a rozsah zvýšenia alebo zníženia zákl. sadzieb, dodatočného predpísania odvodov a oslobodenia od odvodov.